A Chara es edenyes növeny rendszerbeli felsoroläasa. 
ol 
» különbseget, pedig a leiräs nem &ppen ritka esetben törtenetes alakröl keszült, ügy 
hogy sem a prioritäs biztosra meg nem alapithat6, sem nem az igazi, termeszetes 
tSalakkal ismerkedünk meg. A Balatonmellek flöräjäban, ez utöbbira nezve azert 
nem volt különös nehezseg, mert itt a fajoknak nagy vältozatossäga nincs, a leiräs 
a töalakkal gyakran egybeväag. A balatonmelleki növenyek tudomänyos systematikai 
erteke, termeszetes tÖalakja többnyire vilägos, inkäbb a fajfogalomnak üjabb meg- 
alapitäsa, meg a megnevezes erdekeböl kellett irodalmi tanulmänyokat vegeznem. 
A prioritäst, kivalt amultra visszahatölag, nagyobb tiszteletben kel- 
lene reszesiteni. Ma egy kis ketsegtämasztäs, kepzelt aggodalmaskodäs, hogy az 
autor nagyon szeles, mäskor szük mertekre szabta meg a faj hatärät, hogy elöbb 
ismeretlen fajt vagy fajtät is beleertkezett, a fajnev utän eröszakolt pro parte vagy 
ex parte stb. könnyü ok &s kifogäs a prioritästöl valö elpärtoläsra es mäs nev 
välasztäsära. Ezen az üton, sajnos, sok egy£ni belejätszik a nomenklaturäba, olykor- 
olykor eppen az elnevezes Ujabb autorsäga erdekeböl. En a T.-tud. Közl. 1886. 
333. 0. csupän a Quercus pallidd-t neveztem ät Ou. trıdactyli-nak; hogy lehet ez 
utän pro parte-t irni? Talan kevesebb azoknak a növenyeknek a szäma, a melyröl 
valamennyi elö Es elhalt botanikus velemenye teljesen egybeväg6 lenne. Gyakrab- 
ban, kivält a vältozekonyabb fajt, mäs-mäskepen &ertelmezi, ügy hogy DE Canporre! 
meltän mondhatta «de Pulmonarüs quot capita, tot sensus». A mely fajt nemely 
botanikus ketesnek, nem az 6 felfogäsa szerint * megalkotottnak lät, sok mäs j6 
botanikus fejeben egesz tisztäzott &s ketsegtelen. Linnk-töl es mäs regi autortöl 
nem is kiväanhatjuk, hogy 100-150 esztendövel elöbbre, az Ujabb botanikus ked- 
vere alkossa meg a faj terjedelmet. — Ha pl. Linn# Sparganium erectum-a alatt 
elteres van, összezavaräsröl szö sem lehet, mert a töalak belyege ß-re nem vonat- 
kozik. Megis ez a faj, elöbb S. ramosum Hups., s miutän a Sp. neglechum-ot &s 
Sp. mierocarpum-ot elvälasztottäk töle, Sp. polvedrum Asch. et Grakpnx. nevet kapott. 
A közönseges Alısma plantago aquatica L. (sic!) (A. latifolium GiL.) mai modern 
neve, minden igaz ok nelkül, A. Michaletii AscH. et GRAEBN.” Ilyen vältoztatäsokkal 
az erdemes autorokat nem követhetem, nevet csak ott vältoztattam, a hol a regibb 
homonymon miatt kellett, pl. Nazas Helvetica (N. intermedia Wourc. 1830, non 
Bars. 1818). Mit mondjunk olyan nevcsere pärtfogoläsära, a melynek az autor 
szava, a termöhely, valamint az eredeti növeny is ellenmond??— Ha a követesre 
meltö egyseg s a lehetö absolut prioritäs helyett az egy£ni felfogäsnak engedünk 
utat, szakadatlan lesz az ingadozäs, vältozäs, nincs prioritäs, s mindig tävolabb jutunk 
egymästöl, a helyett, hogy egyseg fel& közelednenk. 
2. Az a kerdes merül fel, mit jelöljünk: a fajon kivül a fajnev alkotöjät es 
az idöt, a miöta valamely faj — neha talän homälyosan — ismeretes, vagy Üj 
nevvel avagy üjabb autorsäggal a ki a megnevezett faj terjedelmet, termeszetet &s 
tagosuläsät a mai kornak tetszösebben &s termeszetesebben megalkotta? Erre Frıks 
Erias-sal «non novis nominibus, sed novis observationibus opus est»* felelhetünk. 
Mennyire ment most pl. az emberfajtäk vagy a termesztett növenyck eltereseinek 
ismerete, a melyeket Linn£ nem ismert; a fajnev megis Homo sapiens, Pirus com- 
munis (\körtefa), stb., az eletben sok mäsnak az alakja es fogalma vältozik, a neve 
! Prodromus X, 93. 0. — ? Nagyon furcsa, midön az ältalänosan ismert, LiNN£-megnevezte 
közönseges növeny mostanäban üj nevet kap. — ? Gentiana compacta Hec., ÖBZ. 1899. 70. 
* Epierisis Hieraciorum. Upsala, 1862, p. 68. 
