A Balatonnak es partmellekenek Nlorisztikai irodalma. 305 
I. FEJEZET. 
A BALATONNAK ES PARTMELLEKENEK ELORISZTIKAI 
IRODALMA, KEZIRATA ES KUTATOL. 
A Balatonmellek növenyzetet mär sok hazai botanikus vizsgälta, sok kisebb- 
nagyobb-terjedelmüi florisztikai ismertetes vagy idezes jelent meg mär röla, de az 
eg&sz Balatonnak &s partmell&kenek növenyviläga rendszeresen összeällitva, geo- 
grafiailag megszöllaltatva, ältaläban tudomänyosan feldolgozva nincs, söt a krypto- 
gäm növenyzet (Il. köt. 1. szakasz, 7. old.), valamint a hinär biolögiai ismertetese 
is, egyenesen a Balaton-bizottsäg müködesevel kezdödik, neki köszönhetö. A mit 
idäig a Balatonmellek növenyzeteröl tudtunk, mindössze hezagos. — A megjelent 
florisztikai közlemeny nem tervszerüi kutatäs es tanulmäny eredmenye, hanem, keves 
kivetellel, inkäbb alkalomszert, rövidebb ideig tartö gytijtes vagy vizsgälödäs, melyet 
a kutatök különböz6 idöben adalekszertien bocsätottak közre. A mi összefüggöbb 
tanulmäny volt, WIERZBICKI-& es Szenczy-eke, az is kezirat maradt, Söt KıraıseL 
jegyzeteiben is lelni el&g kiadatlant. Tanulmänyunk elött legkimeritöbb a videkröl 
KırampeL PAr €s Simkovics Lasos közlese. Minthogy a Balatonmellek flöräjänak iro- 
dalma, keves nagyobb közlesen kivül, inkabb elszört aprö adalek, törtenetszerü 
rendbe nem foglaljuk, hanem betürend sorän közöljük. A hinär irod. 60-62. o. 
Ärvar JÖZSEF ERNESZT, KITAIBEL kezirata szerint «Wirtschaftbeamter des Gf. Hunyadi in ÜUrmeny», 
tehät aligha Rev., mint Kanttz ! ällitja. Ket kis növenyjegyzeke van a M. Nemz. Müzeum 
könyvtäräban: Verzeichniss einiger seltenern Pflanzen Ungarns (1804), keszthelyi €es ürmenyi 
termöhelyekkel (Quart. Lat. 598 &s 175). Röviditve Ärv. 
ASCHERSON PAuL (k&söbb &s GrAEBNER Pau): »Synopsis der mitteleuropäischen Flora»; Leipzig, 
18961900, I, II. (1—464. o.) köt. — A Balatonmellekeröl is idez (Zyuisetum variegatum, 
Potamogeton perfoliatus, Najas intermedia, Sesleria Budensis stb.). — BENTHAM, 307. old. 
BERNATH ].: Egy balatonparti földsüllyedesröl; Földt. Közl., XI., 1881., 137—40. — Räkoezi fajanak 
rövid ismertetese (különnyomäs 1—4. o0.). — BiLiMEk Doumoxos, ]. a 317. old. 
BorGär M.: A Balaton termeszettani ismertetese; Delmagy. Termeszettud. Füzetek, 1891, 1—26. old. 
Borsäs Vince: Ujabb jelensegek a magyar flöräban; M. tud. Akad. Math. es Termeszettud. Köz- 
lemeny., XII. 1875, 4. sz. 75—88 (Centaurea Gaudini 88. old.). 
— — A magyar birodalom vadon termö rözsäi; u. i. XVI. 1880, 4. sz. 305—560. old. 
— -- Közep-Euröpa, különösen Magyarorszäg kakukfüvei; u. i. XXIV. 1890, 2. sz. 37-116. old. 
— — A szerbtövis hazäja es vändorläsa; u. i. XXV. 1893, 1— 99, old. 
— — Magyarorszäg juharfäi; Termeszetrajzi Füzetek XIV. 1891, 68-80. 
— — A bolgär flöra vonatkozäsa hazänk flöräjära; u. i. XVI. 1893, 40-53, 
— — A hazai vajfüvekröl; u. i. XVII. 1894, 62—74, 82—84, Termeszettud. Közlöny 1893, 233—34, 
— — Nomenklaturai fejtegetesek; u. i. XIX. 1896, 209—24, 25663. old. 
— — A Dictamnus albus systemäja Es földrajza; u. i. XIX. 1896, 348—57, 386—88. 
— — A fogörömfü hazai fajairöl; u. i. XXI. 1898, 441—72, 
— — Odontites pratensis,; Oesterr. Botan. Zeitschr. 1899. 275—77. Zamium O. 1900, 227. 
— — A Fätrahegyseg nemzeti es növenyzeti alapon; ]. a 222. oldalunkon. 
— — A növenyek alkalmazkodäsa a vizhez videkünkön; Termeszettud. Közlöny, 1879, 282--83. 
— — Adalek Közep-Magyarorszäg flöräjähoz; u. i. 1875, 131-133 (pemetefü). 
— — Jövevenyek flöränkban; u. i. 1883, 491-493 (SEBESSY AraJos, läsd a 135. oldalunkon). 
— — A hazai gyekenyfelek földrajzi elterjedesehez; u. i. 1885, 226228. 
— — A mocsärfa s nevezetesebb tölgyeink magyar nevei; u. i. 1886, 346—357. 
— — Veszpr&mi Gagea arvensis; 1890, 332. — Knautia Pannonica, u. ji. 1893, 606. old. 
! Versuch einer Geschichte der ungar. Botanik, 147.; Geschichte der Botanik in Ungarn, 178. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2, r&sz, 2. szakasz, 20 
