306 
A Balatonnak &s partmellekenek florisztikai irodalma. 
Borgäs Vince: A feher mälyva mehcsipes ellen s a Balatonnäl; Termeszettud. Közlöny, 1891, 554. 
A katonapetrezselyem &s mäs nepies elesegfüvünk; u. i. 1893, 243—48. 
Növenyikrek, különösen ikerlevelek; u. i. Pötfüz. 1893, 121—133. 
Hieracium Woesbaurianum; u. i. 1894, 47. — Hier. setigerum var. Balatonense, 1894. 499. 
Nehäny bojtorjänos gyümölcs terjedese hazänkban; u. i. 1894. 235. 
A pecsi Anautia ciliata. — A növenygeografiänak egyik feladata; u. i. 1894, 489 (v. ö. 202. 0.). 
A sulyom pusztulö felben; u. i. 1894, 289, 297 — 322. 
A hevvizi tünderrözsa keletkezesenek analogonja; u. i. 1894, 14652 (Pötfüz.). 
Pars pro toto a botanika magyar neveiben; 1894, 157. Poötfüz. 193—206. 
A Matricaria chamomilla magyar nevei; 1895, 220—221. 
- Nehäny meses füvünkröl; u. i. 1896, 201-204. — Fehervirägü gyöngyike; u. i. 1896, 277. 
A magyar flöräbol; u. i. 1896, 230—40. A termeszettudom. tärsulat ütjän, az 1896-iki ezred- 
evi kiällitäson bemutatott biolögiai csoportok növenytani reszenek ismertetese. Rendszer- 
tani es földrajzi csoportok. — A szerkesztett nyolcz kep közül egyik «A balatonmelleki 
szemelveny» (a 2. szämü k&p 1-6. €s 8. növenye, 336. old.) egyenesen a Balaton mel- 
lekenek volt szentelve. Bemutatja a ‚Seseli Zeucospermum, Smyrnium perfoliatum var. 
Kitaibelii, a Galium Austriacum var. Balatonense, a Leontodon incanus, Myosotis 
suaveolens, a Polygala amara var. Balatonica, a Daphne cneorum, meg Aa Knautia 
Pannonica szäritott peldäit. A III. kep a «Tavi vegetatiönk»-böl a balatoni ket hinärt 
mutatja be (2., 3. szäm, 340. old.). 
Dorycnium suffruticosum; u. i. 1896, 510. old. 
A Cynoglossum officinale magyar nevei; u. ij. 1896, 65152. 
Arenaria serpyllifolia var. tenuior Söjtörröl (Zala); u. i. 1896, 557. 
Stachys Germanica, u. 1.1897, 437. — Asclepias Syriaca Veszpremben; u.i. 1897, 437—38. 
A magyar flöränak ismeretlen kütforräsa; u. i. 1897, 208209. old. 
Teljesvirägü Delphinium consolida var. adenopodum, u. i. 209. old. 
A nizzai konkoly hazänkban; u. i. Pötfüz. XL. 1897, 40 —41. 
Humulus Faponicus (japäni koml6) Keszthelyen; Term. Közl. 1898, 445. 
A szerb tövis csiräzäsanak ideje; u. i. 1898, 500. 
A zanötbokor virägzäsa kapcsolatban az Evszakkal; u. i. 158-164 (Pötfüz.). 
Az Orobus ochroleucus vagyis Vicia Pilisiensis magyarföldi növeny sorsa; U. i. 1899, 189 —91. 
Zur Verbreitung und Teratologie von 7'yha,; Oesterr. Bot. Zeitschr. 1886, 81—85, 
Flora von West-, Nord- und Mittel-Ungarn; u. i. 1892, 141—46, 18487, 216—17, 286—90; 
u. i. 1893, 68—70, 359 —62. 
Coronilla Emerus,; Erdeszeti Lapok 1886, 575—76; v. ö. u. i. 1886, 332. iS. 
Zur Specificität von CWlora und £rythraea, Bot. Centralblatt, LIX. köt. 1894, p. 161—64. 
Tilia Richteri n. sp. hybr. (7. cordata [T. parvifolia] X super-petiolaris) und zu der 
Geschichte der Silberlinde; u. j. XXXVII. köt. 1889, 161—68. ö 
Vasvärmegye növenygeografiai viszonyai; — Magyarorszäg värmegyei €es värosai. Budapest, 
1897, es különnyomäs 497 —548. 
Magyarorszäg termeszetes flöräjänak tagosodäsa; Magy. orvosok &s termeszetvizsgalök mun- 
kälatai, XXIX. 1898, 183—-194. 
Baenttz: Herbarium Europaeum-äban kiadta a Balaton mellekeröl az Artemisia Austriaca, 
A. saxatilis, a Polygala amara var. Balatonica, Leontodon incanus, Veronica Kovacsii, 
Tiia Füredensis, Glecoma lamiifolia 70, ScHhurrz: Herbarium normale-jäban pedig a 
Scilla autumnalis L., Artemisia saxatilis, A. Austriaca 50 herbariumi peldäjaät. 
A Balaton partmellekenek botanikai neprajza; Földr. Közl. 1894, 57—78; Botanische Ethno- 
graphie der Balatonseegegend; u. i. ABREG£, 1894, 13—-16. (A hinär irod. läsd 62. o.) 
A kecskeräg6 mäsodvirägzäsa; Kert, 1896, 877. — Bpest fHöräjänak diszfüzfäi; u. i. 1899, 12—14. 
A hövizi tünderrözsa vagy lötuszviräg törteneteböl; u. i. 1899, 307—12. 
A legszebb piros Anautia; u. i. 1896, 200202. 
Csabairem. Nyelvör 1896, 553—54. — Parras Lexikon-äban is van elszört adalek. 
Braun Azx.: Fragmente einer Monographie der Characeen; Berlin, 1882. 
Braun HENRIK: Ueber einige Arten und Formen der Gattung Mentha; Verhandl. der Zool.-Bot. 
Gesellsch. Wien, 1890, 351—508. Ebben a magyar mentäk nagy resze tölem ered. 
Briauer Joun: Monographie du genre Galeopsis; Brüssel, 1893. G. orophila Brig., non Timb. 
