308 A Balatonnak es partmellekenek fHlorisztikai irodalma. 
1870-ben hozzäjärult Nachträge und Verbesserungen a Balaton melleket nem Erinti, mert 
az 186670. idöközben a Balatonmellek flöräjaböl semmi közles sem jelent meg,. 
NEILREICH Auc.: Diagnosen der in Ungarn und Slavonien beobachteten Gefässpflanzen, welche in 
Kocn’s Synopsis nicht enthalten sind. Wien, 1867. 1—153. 
— — Nachträge zu Mary’s Enumeratio plantarum imperii Austriaci, Wien, 1861. 1348. 
OEFFNER ].: Consignatio plantarum Keszthelyiensium, a Josepho Oeffner in herbarium reductarum, 
ev nelkül, kezirat a keszthelyi Festetich-könyvtärban. Läsd JösA. 
Orız M. F.: Mentha Wierzbickiana,; Flora 1824, 525. 
— -— Nomenclator Botanicus. Präga, 1831. (M. Schleicheri Op.). V. ö. DESEGLISE ALFRED: Menthae 
Opizianae, Lyon, 1881, 33. old. — PETHö GyuLA, l. a 294. old. 
Pıers VırMmos nehäny növenyt küldött Hevviz környekeröl meg a Tätikäröl. 
Pırırrz BENÖ €es Weiss JEnö több növenyt küldött Almädi videkeröl. 
Poxorny Ar.: Zur Flora des ungar. Tieflandes; Verhandl. d. zool.-botan. Gesellsch. 1860, 283—90 
(Urtica galeopsifolia Kethely körül). 
— — Die Vegetationsformen des ungarischen Tieflandes ; Bonplandia, 1860, 15153, 18285, 
192—95. old. Kethely mellett a nem turfäsodö vizi növenyzetet (Hydroßhytenmoor), Ss Ket- 
hely es Keszthely hatäräban läpmedenczet emlit. 
— — Untersuchungen über die Torfmoore Ungarns; Sitzungsber. d. math. nat. Klasse d. kais. 
Akad. der Wiss. Wien, XLII, 57. Ugyanez magyarül a következö czimen: 
— — Maoyarorszäg tözegkepletei; M. T. Akad. Math. Termesz. Közl. II. köt. 1862, 78144. old. 
A Balaton melleket a 87., 90., 11621. oldalon €rinti. Minthogy a magyarnyelvü közle- 
meny reszint a hazai viszonyok szerint javitott, azert En ezt hasznältam a nemet helyett. 
PORTENSCHLAG F. (1772-1822) a mült szäzad elejen a Balaton melleken is botanizält, s az ered- 
menyt Kırasser-lal közölte, a kinek keziratai közt (a M. Nemz. Müzeum könyvtäräban) 
Quart. Lat. 598. sz. a. van kis növenyjegyzek töle. — A Knautia canescens-t lättam a 
Balaton mellekeröl Jacauın herbariumäban; l. Host. Röviditve Porr. 
Rel. Kit. — Reliquiae Kitaibelianae, Iter Baranyense, anno 1799 susceptum, 2—10 &s Iter Fürediense 
109—119. V. ö. e munka 61. old. Verh. d. Zoo!.-bot. Gesellsch. Wien, 1862—63. Sok közles 
van benne a Balaton mellekeröl, me&g pedig annäl becsesebb, mert szäzeves Ertcke van. 
Rocher A.: Echinops Ruthenicus a Balatonnäl, Reichenb. Fl. Germ. excurs. I. 293. 
RoursacHh Paur: Ueber die europäischen Arten der Gattung ZyP4a; Abhandl. d. Botan. Ver. für 
Brandenb. XI. 1869, p. 67—104. A 92 es 94. old. Presr utän a 7ypha minima-t emliti a 
Balaton mellekeröl. 
RÖMER Fr.: Magyarorszäg földirati es termenyi ällapotäröl a közepkorban; Magy. Akad. Ertesitö 
II. (1860—61) köt., 4. sz., 287—385. old. Többször vonatkozik benne a Balaton mellekere. 
RÖSLER, ‚Scilla autumnalis-t küldött Bfüredröl Reichenbach Fl. Germ. exc. reszere Lane m, N. 
Rumy Kärory: Jegyzeke azon festö növenyeknek, melyek Magyarorszägban stb., M. orv. €s term.- 
vizsg. Munkälatai VI. 1846, 324.. 
Sadl. — Saprer J.: Plantae circum Füred observatae, 1842. Kezirat aM. N. Müzeum növenytani 
osztälyäban. Fol. Lat. 3075, 2 oldal. 
SADLER ].: Dissertatio inauguralis sistens decriptionem plantarum epiphyllospermarum Hungariae 
indigenarum. Pestini 1820. — De filieibus veris Hungariae. Budae 1830. 
Schult. Ö. Fl. — Schurrzs J. Äcostox: Oesterreichs Flora. II. kiad. B&cs 1814, akkoräban Magyar- 
orszäg flöräjänak tükre ds tudomänyos forräsa. — SEBEssY ALAJos, ]. 135. old. 
S. Segestyin: Die ungarischen Holzarten mit ihren ungarischen Benennungen. K£zirat a M. Nemz. 
Müzeum könyvtäräban KrraiseL keziratai közt (Quart. Lat. 598). Az Erdeszeti Lapok 
1884. evf. 263—66. old. közöltem. Ketsestelenül Tul-a-Dunänroöl eredö szavak, mert 
SEBESTYEN-tÖl KITAIBEL keziratai között Keszthely videkenek esinos kis terkepe is van. 
Sigm. — Sıcmunp KAroLy Lajos: Füred’s Mineralquellen und der Plattensee. Pest, 1837. — A 
45—48. old. Botanische Notizen czimen növenyeket is szämit elö a videkröl, meg pedig 
a 46-47. old. termöhelylyel, a 47—48. old. termöhely neikül. Forräsa ällitölag KITAIBEL, 
SADLER, RocHEL herbariuma es k&zirata volt, kivält a SzEnczy, HUTTER €s WIERZBICKI 
Elenchusa, a melylyel Sıcm. nomenklaturäja sok helyen egybeväg. Több becses adatot 
közöl. NEILREICH (Aufzählung XI) szerint SADLER ällitotta volna össze, de SzENcZY-Ek 
terjedelmes Elenchusähoz kepest SıGmunD növenytani közlese keves. — Az ältalänos resz 
