A Balatonnak es partmellekenek fHlorisztikai irodalma. 309 
szerint a hegy csücsät erdö, a lejtöt szöllö €es legelö boritja, lent a parton ret zöldellik. 
Tihany flöraja szegeny (46. old.). 
SIMkoVIcS (1886 6ta SIMONKAI) LAJos: Adatok Masyarhon edenyes növenyeihez; Mathem. &es Ter- 
meszettud. Közlem. XI. köt. V. szäm, 1874, 157—211. old. — 1873. äprilis Es augusztus 
haväban Keszthely, a Badacsony, Tihany, Füred &s Boglär körny&ken botanizält es 
szamos ritkäbb vagy közönseges növenyt jegyzett föl. Tavaszi növenyei enumeratiömat 
meglehetösen kiegeszitik, mert itt En tavaszi idöben nem voltam. Terkimelesböl azt a 
helyet nem idezem, melyröl elötte azt a növenyt mär megbizhatö botanikus közölte. 
SIMoNkAI L.: Hazank Es a földkerekseg härsfäinak birälö ätnezete; Ak. Közl. XXI. 1888, 271—352. 
— — Hazänk tölgyfajai. Budapest, 1890. (Oxercus pendulina). 
— — Hazänk flöräjanak Tricheräi; Term.-tudom. Közl, 1893, 605—606. old. 
— — Ujabb mozgalmak &s eszmek hazänk flöräja teren; M. orv. es termeszetvizsgälök Munkälatai 
XXV, 1891, 425—29 (Alisma Barnassifolium). 
— — (entaurea Gaudini, Oest. Bot. Zeitschr. 1888, 38. old. Röviditese SIMK. 
SzEnczy ImrE: Növenyvändorläs; A magyar orv. Es term.-vizsgälök VIII. nagygyül&senek Munkäl. 
1847 (1863), 229—32. old. Darwin-iränyü csinos czikk. 
SzHW. — Szenczy, HurTer et WIERZBICKT: Elenchus plantarum in territorio Keszthelyensi a cl. cl. 
Sz. H. et W. observatarum, exmissis cryptogamis 1842. Kezirat aM. N. Müz. növenytani 
osztälyaban. Fol. Lat. 3029, 12 oldal. Az eredetijet Csornän, Keszthelyen Es Szombat- 
helyen nem ismerik. Becses k£zirat, minden növenyet figyelemre meltattam, mert meg- 
bizhatö botanikusok kezeböl valö. SzZENczZY-nek szämos növenyet lättam reszint aM. N. 
Müzeum herbariumäban, re&szint a szombathelyi premontrei rend gymnasiumi növeny- 
syüjtemenyeben (1882). — WIERZBICKI mint hazänk flöräjanak jeles kutatöja ismeretes. — 
HUTTER-röl keveset tudunk. A kezirat az akkori szokäs szerint betürend sorän közli a 
a növenyeket, autor &s termöhely nelkül. En a termöhelyet keszthelyvidekinek vettem, 
noha ketsegtelen, hogy nemely növeny (Zamium orvala, Cyperus-ok) tävolabbi videk- 
röl, sok növeny Keszthely videkenek &Eszaki reszeröl vagy a Bakonyböl valo. 
Szep Rezsö: Sümeg hataränak edenyes növenyei; a sümegi reäliskola XXXI]. Ertesitöje 1890, 9—29. 
— — Pötlek Sümeg hatäränak edenyes növenyeihez; u.i. XXXIMI. 1891, 6—11. — Ez a ket köz- 
lemeny a Balatonmellek flöraäjänak folytatödäsa Eszaknyugat fel&e. Mint a partmellektöl 
tavolabb esö videket, bövebb figyelemre nem meltathattam, de nehänyszor idezem, a 
midön mäs forräsböl meritett növenyt En a Balaton melleken nem lättam, de mint hitelt 
erdemlöt el sem hallgathattam. Ilyenkor a sümegi termöhely is bizonyitja, hogy a videken 
teremhet, s hogy a földrajzi elterjedese e videken egeszen terme&szetszerü. 
SZEPLIGETI GYö6zö: Adatok a gubacsok elterjedesenek ismeretehez stb.: Term.-r. Füzetek XII. 1890, 
12—25, 40—44. 11. közl. u. i. XVII. 1895, 214—19. 
SZIKLAY ], 1. 62. old. — VESZELSZkI ANTAL, l. a 273. old. — Weısz JENö dr., 1. Pırrrrz. 
W. et Kır. — WALDSTEIN Es KıTalBEL: Descriptiones et Icones plantarum rariorum Hungariae. 
Vindobonae 1799 (1802)—1812, 3 köt. Dekasonk£nt Es füzetenkönt! jelent meg s pedig: 
1799. november 1—10. szämü kep 1803. 131—170. szämü kep. 
1800. UN, > 1804. a © » 
1801. 51—90. » » 1805. 191—200. »saz egesz 2. köt. 
1802. 91—130. »?s az egesz 1. köt. 1806. 201—220. » ° 
" WALDsTEIN Es KıTaıßeL az elsö dekas megjeleneset az 1799. märcz. 17. kelt hirdetes szerint 
1799. nov. 1-re, azutän 3—3 hönaponkent valö megjeleneset igeri. Ekkor mär 80 kep volt keszen. 
Härom elsö dekasät 1800. jün. ismerteti az Allg. Leipz. Zeit. 175. sz. 657—59. old. V. ö. Röm. 
Arch. II. Bd. 2. Stück, 1801, 306—-308. old., III. 1803. 271—73. old. 
” A 102. kepet (Veronica foliosa) SCHRADER (Veron. 1803, 35) mär czitälja, tehät nem 
1805-ben jelent meg. Ellenben, hogy WırLDenow a 66., 80. (1801), 110., 114—116. (1802) kepet a 
„Sp. pl. III. köt. (1800) 3. darabjäban, a W. et Kır. kep- &s lapszämäval idezi, nem lehet mäs ertelme, 
mint, hogy ez a 3. db, evszam nelkül, 1500—2200 lapjäval 1802-ben (nem 1800) jelent meg. 
® WILLDENOW.: az Enumeratio pl. horti r, botan. Berolin. 1809 (elöszava 1808) a 154., 146,, 
474., 478., 470. old. a 202, 204., 213., 212. Es 222. s ällitölag 1812-ben megjelent kepet idezi. 
