310 { A Balatonnak es partmellekenek florisztikai irodalma. 
1807. 221-240. szamü kep t 1810. 261— 270. szamü kep, 
1808. 231—250. > » 1811—12. 271—280. » s 3. köt. V. ö. Borgäs: 
1809. 241—260. » » ® Term.-rajzi Füzetek XII. 1889, 222—223. 
Az elsö kötetben, a 41. old. Zrifolium (Melilotus) dentatum, 47. old. Alcea pallida, 48. old. 
Lactuca stricta, 71. old. Teucrium Laxmanni, 72. old. Crepis hieracioides W. et Kır., 
74. old. Pimpinella (Trinia) glauca, 93. old. Brassica polymorpha — Sisymbrium iunceum, 
A I]I. kötetben, a 144. old. Vzcia sordida Baböcsa körül, 163. old. P/antago sericea, 173. old. 
Sternbergia, 193. old. Ranunculus nodiflorus Rätöt. 
A II. kötetben, a 245. old. Crefis agrestis-t emliti a Balaton mellekeröl. 
Werrstein Rıcharp: Monographie der Gattung Zuphrasia,; Leipzig, 1896, a tölem kapott Zuphr. 
Rostkoviana-t €s E. stricta-t közli Keszthelyröl. 
WIERZBICKT P£rEr, 1821/2—1823/4. tanevben a keszthelyi georgiconban a chemia, technologia meg 
az ällatorvosläs tanära volt. 1. Nagy Lexicon XV]. köt. 1042—-43. old. €s SzENczY. 
WierzB. mspt. Plantae rariores, quae sponte crescunt in Keszthelyiensi agro, aquis, silvis 
montibusque confinibus. 1820. — Kezirat &s a videk 30 növenyenek gyönyörü festese 
gr. Festerich TaszıLö könyvtäräban Keszthelyen. Ez a 80 esztendövel ezelött irt munka, 
30 növenyevel is kellö bizonyitk, hogy ennyi esztendö alatt a flöra mennyit vältozik. 
Alföldi mohäval ätszött läpon a hegyi tengerszem növenyzete (142. old.) diszlett. V. ö. 
Term,-tudom. Közlöny 1897, 208. 0. — 1. k&p. Smyrnium perfoliatum, 2. Ruscus Hypo. 
slossum, 3. Eryngium planum, 4. Hemerocallis fulva, 5. Galium Keszthelyiense, 6. Schol- 
lera paludosa, 7. Glaucium phoeniceum, 8. Andromeda polifolia, 9. Althaea pallida, 10. 
Statiotes aloides, 11. Quercus heterophylla, 12. Convolvulus Cantabricus, 13. Lindernia 
pyxidaria, 14. Limnanthemum nymphaeoides, 15. Trapa natans, 16. Orobanche ramosa, 
17. Comarum palustre, 18. Cyperus Monti, Porrog hegye töveben, nagyon ritka (Csurgö 
videken), 19. Elatine Alsinastrum, 20. Salvinia natans,21. Verbascum ferrugineum, 22. Cam- 
panula (Adenophora) liliifolia, 23. Lamium Orvala a kursaneci erdöben s itt a Dräva 
menten (Csäktornya videke), 24. Sternbergia colchiciflora, 25. Drosera rotundifolia, D. longi- 
folia, 26. Mespillus coccinea, 27. Allium atropurpureum, 28. Dentaria trifolia, 29. Rubus 
hirtus, 30. Carthamus lanatus. A tävolabbvidekit, melynek a termöhelyet itt közöltük, a 
systematikus reszbe nem iktatjuk. 
WINTERL JAKAB, 1. 148. old. 
II. FEJEZET. 
A CSALÄD, NEM ES FAJ ELÖSOROLÄSA. 
1. osztäly. CHARACEAK, CAROPHYTA. 
A Characedk vagyis csillärkafelek az &edesvizi növenyeknek megfogyatkozott 
kis csoportja; az egykori vizek növenyeinek ösi emleke, a növenyrendszernek nagyon 
megszakadt länczszeme. A moszatok köze nem igazan valök; helyesen a moszatok 
&s moharendüek között, mint külön növenykört is ismertetik. Bär sem nem edenyes 
füvek, sem nem virägzanak, florisztikailag megis hatnak, a kisebb vizben, zsombek- 
közben stb., a Balaton partszelen, tiszta vizben kisebb-nagyobb hinärpärna, szembe- 
tünök. A florista nem szokta elhanyagolni. REICHENBACH, a Flora Germanica excur- 
soria I. köt. 14750. old. a Najadeak alatt, Nyman pedig a Conspectus florae 
ı A 223. täblät Besser a Primitiae fl. Galic. I. köt. (elöszava 1807. aug.) 176. old. idezi, a 
XVII. old. pedig kijelenti, hogy a 3. köt. härom fasciculusa mär megjelent. A 222. kepet (Diran- 
Uhus petraeus, non MBıes) Donn Hortus Cantabrigiensis ed. 4, 1807, p. 100 idezi, a kerti tenye&sz- 
teset pedig 1804-töl szamitja. 
5 Besser i, h. II. köt. 1809, 391. old. a 259. täblät (288. old.) a 393. old. a 253. k&pet, WILLD. 
En. a Campanula divergens-t (t. 258) €s C. macrostachya-t (t. 263) lap €s Abraszäm nelkül idezi. 
