Characeae. Surlöfüfelek, Equisetaceae. 311 
Europaeae appendixeül (16 -21. old.) közli. Isıvänrrı a moszatok közt nem kö- 
zölte. A Characeak termete, csillagos elägazäsa, a vizparti surlöfiehöz hasonlit; — 
ugyanezzel egyezik meg sok virägz6 vizi fü örves levelälläsa is (18. old.) A Chara 
hispida tüskes, mint a Naias marina, a többi faj Nazas minor mödjära törekeny. 
A Chara meg a Nitella azonban a szärät tetemesen megereszteni nem birja, azert 
a Balaton melyebb vizeben nem terem. Csodälatos, hogy a nemetorszägi gazdag 
Chara-vegetatiöhoz kepest, a Balaton nagy terjedelmen sem a fajok, sem az indi- 
viduumok szäma nem nagy, ritkäbb faja (Chara crinita, Ch. tomentosa, Ch. gymno- 
phylla, Ch. tenuispina) kev&s €s valöban ritka; hamar &s könnyen elpusztül. 
1. Chara hispida L., Species plantarum 1753, 1156, Kh (SzHW), Sf," a Balaton- 
ban, vizben Fokszabadi szöllei alatt (Rel. Kit. 2), de Kıraızer növenye a csch müzeum 
gyüjtemenyeben, Braun &s LeonHaRDı vizsgälata nyomän = (Ch. crinita €s Ch. tenui- 
Spina, lasdh are. es 1.52. 2. Ch. vulgaris L. 1156, a «Chara vulgaris focthda 
Vaırr. Act. 1719, p. 23, t. 3, f. 1», a Hippuris foetida Dill. Giss. 105, toväbbä az 
Equisetum foetidum sub aqua repens Baun. Pinax 16 etc. idezese nyomän nem mäs, 
mint a fiatalabb Ch. foetida A. Br. in Annal. d. scienc. nat., ser. II, 1834, Esquisse 
monogr. du genre Chara 354, Flora 1835. 1. 63, a Balaton partjän a leggyakoribb 
csillärka. Siöfoknäl a Balatonban s vizekben Fokszabadi szöllei alatt (Rel. Kit. 2, 
Leon#. Österr. Armleuchter-Gewächse» 1864, 98), Bd-Tomaj (Sımk. ap. FıLar. 65, sub- 
inermis longibracteata) partjän, Bf (Sm. ibid., subinermis, longibracteata divergens), 
Tördemiez &s Szgl ärkaiban, H körül (Bors4s 1891), Kh pocsolyaiban! meg a part 
vizeiben! (SzHW), Vd vizeben. — 3. Ch. fragılis Desv. in Lois: Bot. Not. 1810, 
137, Vd vizeiben! 4. Ch. tomentosa L. 1156, SzZHW (Ch. ceratophylla W ALLR. 
Annus Botan 192), Kh vizeiben (SzHW). Nem lättam, de Braun i. h. 140. old. a 
Velenczei-töböl följegyzi. — 5. Ch. gymnophylla A. Br. Esquisse 354, pro var. Ch. 
foetidae, A tözeges retjein (Sımk. in FiLar. i. h. 62, mint Zenerrima condensata A. BR.). 
Vajjon El-e meg ott? A füredi fürdö meg A közt levö mocsaras resz sokat szä- 
radt, 1899 is, epp ügy, mint a föväros videke, hol az 1868 —75. közt &szleltem 
Chardk a termöhely ätalakitäsa miatt ma nehezen v. nem lelhetök. — 6. Ch. erinıta 
WaAarLr. Annus Botanicus 1515, 190; Sf, Fokszabadi sösvizü pocsolyäiban (Kit. Bar.), 
a szomszed terület? peldäi alapjän hihetöleg a var. Hungarıca Borg. Mathem. Es 
es Termeszettud. Ertesitö I. 1882, 87, elteres (var. /ara? MicurA 1. c. 1890, 361; 
különben a /ara nevet KALCHBRENNER elöbb mär a szepesi [Zsivabrada| elteresre 
ruhäzta).? LEONHARD sajät &s Ar. Braun vizsgälata s a prägai csch müzeum gyljte- 
menyeben levö peldäk alapjan, i. h. 63. €s 95., a Reliquiae Kitaibelianae 2. emlitett 
(Iter Baranyense 1799) Ch. hispidd-t a Ch. crinıtd-hoz vonja. Egeszen helyes, mert ez 
a Chara Tül-a-Dunän eleg gyakori, mäsreszt Kıramer idejeben (1799) a Ch. crinıta 
(1815) megnevezve nem leven, Ken a siöfoki Chard-t Ch. hispidä-ul jegyez- 
hette. — 7. Ch. tenuispina Ar. Braun, Flora 1835, I. 68; Sf (Fok!) sösvizü pocso- 
Iyäiban (Ch. hispida W. et Kır. in herb. mus. Bohem, Pragensis, pro minima parte) 
Braun (LEonH. i. h. 85) szerint a siöfoki Ch. erinıta közt lelte. 
8. Nitella flexilis L. 1157, sub Chara; Kh ällö vizeiben (Ch. fexilis SZHW),n. v. 
II. osztäly. AZ EDENYES VIRAGTALANOK (PTERIDOPHYTA). 
1. csaläd. Surlöfüfelek, Equisetaceae. 
9. Equisetum arvense L. Sp. pl. 1753, 1061, Has. 12, Sımk.; md. — var. nemo- 
rosum A. Br. in Dörr: Rhein. Flora 1843, 27, a bp, kivält Al, Bf, Bd, Kh hatäräban. — 
10 2. maximum Lam. Fl. Fr. I. 1778, 7 (E. Telmateia Eurn., Hannov. Mag. 1783, 
18. Stück, 287) magam a t6 szomszedsägäban nem lättam, Tmaısz Lasos Somogy- 
ı Fok KıratseL-näl, a hogy a nep Si6fokot ma is nevezi. A szäm az o/d.-ra vonatkozik. 
? Täpe es Györköny körül, Tolnavärm. (Bors. OBZ. 1892, 143). 
3 RABENHORST: Char. exsicc. III. 67. 
