312 Päfränyfelek. Polypodiaceae. 
värröl hozta — 11. £. Huviatile L! 1062, a Tül-a-Dunännak vasas forräsait jelzö 
ägas surlöfü,; a Balaton melleken csak Szgl teknöjenek säros Es forräsos helyen, 
ritka; — var. limosum L. 1062 pro specie, az ägatlan elteres, u. i. ritka. — 12. £. 
palustre L. 1061, s pedig kivältkepen a var. arcuatum Mirde, Nova Acta XXVI. II, 
1858, 461, nedves, säros helyen, kivält a bp!, Sf (Rel. Kit. 2), Vd medenczejeben. — 
13. E. ramosissimum Desr., Fl. Atlant. II, 1800, 398; Sımk ; BorB. FK 472, homokos, 
iszapos, kiss& sös helyen eleg gyakori; delibb-videki, a hely szerint vältozik: a) Z. 
Pannonicum Kır., in Wir. Sp. pl. V. 1810, 6. (var. virgatum A. Br., Flora 1839, 
11. 308; 2. variegatum Kır., Krypt. 265!, herb. fasc. LX, 10! AscHerson I. 140, NEIER. 
Aufzählung 2, non All. nedves, homokos h, kivalt a dp: Sf (Kır.!), Szäntöd, Bg, 
Fd-kiterö, F, Szgl, Tördemicz, Ks hatäräban; — 5) simplex Dörr, Fl. Badens. |]. 
1855, 66, Sf es Szgl homokos h; — c) frocerum Poıunı, Hort. Veron. 1816, 28, 
pro specie, AscHERS. 140 (var. subverticillatum A. Br. i. h. 1839, 308), Sf körül 
homokos mezön; itt a szära csonkulvän, ägai termö füzert fejlesztenek (forma P/xs2o- 
stachya), Ks, Szgl, Sümeg (Szep!) körül, Kh! (Smk.), kivält a vasüt ärkaban; — 
d) altissimum A. Br. in Mırpe Sporenpfl. 1865, 117. Sf homokjan. 
Az Ey. variegatum Aır. in Schr. Cat. 1800. 21, 1807. 27, fide Neırr., Fl. Nieder-Öst. 6, 
et in WEBER et MonHr: Botan. Taschenb. 1807, 60, Kır. Krypt. 265; Siöfok körül ugyan nöhetne, 
mert Kis-Czell körtl valöban terem, valamint Szepesmegyenek Piennin videken (Ullepitsch) meg a 
Bucsecsen is, de KıralßeL eredeti növenye Siöfokröl nem mäs, mint #. Pannonicum. 
2. csalad. Pafranyfelek, Polypodiaceae. 
Ennek az Öösregi csalädnak elterjedese a Balaton melleken nagyon korlätozott, 
illetöleg megfogyatkozott. Meleg szikla, hüvös, nedves erdö a kedvelt termöhelye. 
14. Ceterach officınarum 1. 1080, ex Baun. «Pinax» 354 (Asplenium ceterach L. 
l. ce.) bazalt hegyek szikläin (Kır. Krypt. 268, Sapr. Filices 15), Szigliget varanak 
eszaki oldalän (Szep exsice.!) ritka, a Tätika Eszaki oldalän es Hidegküt fele (Szep 
exsice.!). Egy tövet Al fölött a hegyen, a szöllö-üton, körakäson talältam, tehät a 
környeken remelhetöleg több is nö. A Badacsony rejtekebb szikläin Kır. Es SADL. 
ältalänos jelzese nyomän nöhet, de a megvizsgältam szikläkon nem leltem. 
15. Polypodium vulgare I. 1085, «pinnis oblongis, subserratis odtusis», tehät 
a typusa a var. rofundatum MiLpe, Nova Acta XXVI. II, 1858, 631; a Bd (Sımk.), 
kivält a Kökapu szikläin, Alsö-Eörs erdeiben ritka; lombja kitelel; — var. atfenua- 
Zum MiLde i. h. 1858, 631, u. o. ritka. 
16. Phegopteris dryopteris L. 1093 sub Polypodio; Recse körül hegyi kütban. 
17. Pteridium aguilinum 1. 1075, sub Pteride; a Bd (Simk.), Gys, Kh erdei- 
ben, innen föl a Gyöngyös völgyen, Recse hegyein, a Csap-ihegy erdeiben, SzK 
bokros h, a szöröslevelü alak; — var. umbrosum Borg. Verhandl. d. Zool. Botan. 
Gesellsch. 1875. 784; Gys erdeiben, Bakönak meg a Csapi-hegy ärnyekos h. — 
E fajtänak neve tölem ered, nem LuERSSEN-töl, mint ASCHERSoN i. h. 83. o. ällitja. 
18. Asplenium Trichomanes 1. 1080, Sımk.;, a bp szikläinak hasadekäban, 
meszen is, bazalton is md, a Csapi-hegyen &s Recse völgyeiben. — 19. A. septen- 
trionale 1.1068, sub Acrosticho; a Bd szikläin. — 20. A. ruta muraria L. 1081, inclusis 
var. elata LAnc, in Sylloge pl. 1824, 188, Bors. Pötfüz. 1898, 71, nec non var. 
cuneifolia Crrar. Prod. Fl. Böhm. 1869, 8, non Aspl. cuneifolium Vıv. Fl. Ital. fragm. 
I. 1808, 16; Dörgicse es Bf szikläin. Az üjabb pteridografus e faj lombsallangjänak 
ekformäjät gyakran elter6 fajtäk belyegenek tekinti, azert is, mert ez aränylag rit- 
! A növenyek elösoroläsakor szigorüan NEILREICH: Aufzählung stb. czimü munkäja nyomän 
haladok, mert mäs nagyobb alapmunkänk nincs. E munkäm, Tül-a-Dunän egyik r&szenek ismer- 
tetese, nem teljes flöra, de a NEILREICH-&t tetemesen böviti, mär ezert sem akartam az 6 sorrend- 
jetöl elterni. Munkämat — legaläbb rövid leirässal - a kezdö sikeresebben hasznälhatta volna, de 
diagnosisos munkät kiadni a Balaton-bizottsägnak nem volt cz&lja, s ez az enumeratiöt is nagyon 
növesztette volna. Geografiai-erteki munka diagnosist vagy täjekoztatäst csak az üj vagy ketes 
növenyröl közölhet, ezt munkäm sorän a szorgalmas olvasö megleli. Rövidites a 304. old. 
