316 Päzsitfelek, Graminaceae. 
5%. Nazia racemosa L. 1049 sub Cenchro (Zappago vr. SCHREB.,, SzZHW), Bf 
(Tragus r. Sımk.), T (Port.), H homokos h. (Pıers ap. Bors. ÖBZ. 1893, 68) Dörgicse 
es Akali közt, Sf, Fd. 
58. Szipa capillata L. Sp. pl. 1762, 116, Kit. Bar., SZHW, a bp bäntatlan füves 
lejtöin seregesen (var. orthopogon ÄSCHERS. et GrAEBN. Il. 1898, 110, söt Bg &s 
Szäntöd körül is. A szärazabb &s sovänyabb helyen a var. dopogon Asch. et GRAEBN. i.h. 
— 59. 5. pennata L. 78, mint a Közep-Euröpäban legelterjedtebb typus (— Spar- 
tum Anstriacum Cıus.! Pann. 1583, 720; S. Foannis CELAK. ÖBZ, 1884, 318) Kh 
(SzHW), Gys, T (Kit. Bar.), Bi, A hegyein Itt, valamit a Räkoson a virägzatät az 
Isosoma Scheppigi SCHLECHT. gubacs is elalaktalanitja, emitt s a temesvm.-i homo- 
kon ilyen gubacs a szärän is van; — var. Austriaca Beck, Fl. Nied.-Ö. 1890, 50; VB, 
a malomvölgyi hegyeken; — var. microtricha Bor». ined. idei, söt a tavali hüvelye 
is apröszörli, levele összehajtva csaknem szittyönemü, kopasz. Gys hegyein s a 
budai Lipötmezön. A budai var. eriosoma Bors. Dörfl. Jahres-Catalog. 1900, 127 
(270. old.) hüvelye &s levele is sürüszörü, tokläszan a szörsor nem Er a csücsig, 
mint a 57. pulcherrima var. hirsuta-en VEren. Böhm. Gesell. 1885, 18 (52. vullifola 
Sımk. Pötf. 1895, 46). — 60. 57. longifolia Borg. Magy Növ. lap. 1886, 117 (52. tırsa 
autor. Hung., non Stev.) A, VB hegyein. Az orosz 57. Zirsa StEv. Bull. soc. Mosc. 
1857, 367, «ligula obsoleta» &s <«palea inferiore circumeirca, superne /mea umica 
pilosa» vagyis a csücsäig szörsoros tokläszszal, mäs faj. 
61. Agrostis alba L. 63, SZHW (A. stolonifera Has. 12, Borg. FK. 468) nedves, 
söt hegyi reten gyakori, nagy päzsitot alkot, pl. a vanyarci völgyben, H, Vd, nyäron 
a pelyvajätöl nagy terület piroslik (A. alda var. ruffa Rel. Kit. 109, Lepseny); — 
var. gigantea Gau». Agr. 1811, 81, T partjän, — var. dearistata BorB. ined., szäl- 
kätlan elteres (7. silvatica Host, Gram. IV, 1809, non Hups. 1762), Kh (SzHW), 
Vd. — 62. A. vulgaris Wırn. Arrang. 1796, 132, SzHW; Rf, Gys, Vd szäraz h., a 
Bd erdötlen tetejet egeszen benövi! — Itt a 7illetia decipiens Körn. a termöjeben 
elösködik, különtermetü lesz (= A. pumila L. Mant. I. 1767, 31, Sımk. 207). — 
63. A. canina L 62 Kh, Rf. hegyein! Vd. — 64. A. spica venti L. 61, Kh (SzHW), 
F, Bd mezein! — 65. A. interrupta 1. Syst. X, 1759, 872 Kh! (SzHW), Bf (Sıcm. 47). 
66. Calamagrostis epigeios L. 81 sub Arundine, SZHW, md. — 6%. C. pseudo- 
phragmites Hain fil. in Röm. Arch. I. 2, 10, 1796 sub Arundine, Kh (SzZHW), Sf. 
partjän!! — 68. C. varia Schran. Fl. Germ. 1806, 216 sub Arundine, Kh Se 
hegyein!! — 69. C. arundinacea L.61 sub Agrostide (C. silvatica DC, SzZHW), u 
70. Arundo Phragmites \.. 8S1, SzZHW, 1. a 126. old. A levelen Puccinia arun- 
dinacea Hrpw. rozsda gyakori, — a szärän meg a levelhüvelyen Usztilago typhoides 
BERK. et Br. nädkorommal. Ks a szaraban Lipara similis SCHIN. (Szern)) bogärlärva 
elösködik, ily helyen a cikk megkurtul &s sürülevelü; — var. Havescens Custor in 
Gau». F]. Helv. 14. 1830, 341 (Arundo aggerum Kır. Add. 3, 1863) szöllökben a bp. 
71. Capriola dactylon L. 58, sub Panico (Cynodon d. Pers. Han. 12, 14) szäraz 
h. md., taraczkjäval hasznos homokkötö, helyenkent sürü gyep. 
2. W. eingaertneria canescens L. 65 sub Aira. Kh szikläs h. ritka (SzZHW), n 
73. Ara "(Aera) caespitosa L. 64, SzHW, a videk imoläja, nedves reten Bid 
Kh zsombekol, Vd. — var. ‚hallıda Ki, & IRaiant, ID)L Leipz. 1830, 84, H, Kh, Szgl. — 
74. A. fleruosa L 65, VB, Rf szäraz hegyi tisztäsain. — 79. 4. caryophylien L. 66, 
szäraz hegyi tisztason: Kekküt (Kit. Bar.), Bd (Avena c. SIMk.). — 76. A. capıllarıs 
Host. an IV, 1809, 20; Al szäraz erdeiben (GRös2!). 
Ventenata dubia [LEERS Fl. Herborn. 1775, 41, sub Avena; Bf Een: Zenue 
Se), Kn dombos szäraz videken (SzZHW), a Bd (Avena tenuıs MOoENCH, SIMK.). 
78. Trisetum flavescens L. 80 sub Avena, Kh (SzZHW), Väszoly, VB erdeiben, 
Balatonfö-Kajar siki retjen. 
79. Avena pubescens Huos. Fl. Angl. 1762, 42, Kh, Gys, Bg, Sf retjen; — 
var, glabrescens Rcns. Fl. Sax. 1842, 16, u. i., de ritkäbb. — A. planiculmis SCHRAD. 
Fl. Germ. 1806, 381, SzHW nyomän Kh; N zw — MD A seen \, 78, SaalW, 
vetik, elvadul; — var. orientalis SCHREB. Spic. Fl. Lips. 1771, 52, vetik, Bi, A, IRit, 
Ks, elvadul. — 81. A. fatua L. 80; Rf es Gys mezein. 
