318 Pazsitfelek, Graminaceae. 
109. Diplachne serotina L. Sp. pl. 1762, 111 sub Festuca; T (Molinia s. Has. 
17), Bf (Smk.), A, Alsö-Eörs, VB szäraz lejtöin. 
110. Koeleria cristata L. 63 sub Aira, var. pubiculmis Hack. ap. Borg. Vasv. növ. 
1887, 159, Kh (SzHW) magasabb hegyein ritka. — 111. X. gracılıs Pers. Syn. 1805, 
97 (K. cristata var, minor NeıLr.) a bp. füves lejtöin gyakori, Sf Es Szäntöd közt. 
112. Dactylis glomerata 1. 71, Has. 12, SzZHW füves h. md; — var. abbreviata 
BErnH. in Link Hort. Berol. I, 1827, 153, VB hegyein, — var. cıliata PETERM., Fl. 
Lips. 1838, 80, füves lejtön, mezön eleg gyakori md, Kt; — var. fendula DumortT. 
Fl. Belg. 1827, 156 (nemorosa Kr. et Rıcnr. Fl. Leipz. 1830, 110), VB, T, Bd erdei- 
ben &s bokrai közt. T egesz taraczkol (var. geomastix 209. old, D. Aschersoniana 
GRraEBN. Notizbl. b. Gart. Berlin. no. 17, II. 274, 1899. De az En taraczkos fiumei 
növenyem a nagyobbvirägü D. gl. elterese (D. subrepens Bor. ined.), merev, feherrel 
szegett leveleivel s kurtäbb, csonkitott levelhärtyajäval, — var vulliffora BoRB. ined. 
Ägaboga szetällö, össze nem huzödik, sem nem felhengerded csomös-füzeres. Levele 
zöld, nem deres, hosszü; äga nem igen rövid, füzerkeje sokvirägü, szürkezöld, ege- 
szen, bolyhos, nem särgän zöldellö, termete magas, nem alacsony, ezert a D. Noecana 
Steup. Glumac. I. 297, 1855 (D. villosa Ten. Fl. Nap. 1810, 9, non Taung. Prodr. 
1794, 22) mediterrän fajtöl elterö, a melynek szinten bolyhos kaläszkäi vannak. 
Szalmäjänak csücsa, a virägzat tengelye, äga, füzerkejenek a nyele, valamint a füzer- 
keje is egesz felszinen bolyhos, füzerkeje a typusenäl nagyobb. A var. cihata 
füzerkeje csak a gerinezen meg a szelen hosszan sertes,egyebütt kopasz. A D. Nodana 
szalmäjänak csücsa kopasz. Kh völgy. (D. glomerata 8. Hispanica Sımx.? 205), Budän. 
113. Cynosurus cristatus L. 72, Kh (SzHW) erdei retjen. 
114. Vulpia myuros L. 74 sub Festuca, szäraz mezön, Kekküt (Kır. Bar), Kh 
(SzHW), itt a murväs gödrök körül!, a Bd lejtöin (Sımk.), SzK, VB, söt Sf nyarfäi 
alatt is, a kikötö m. 
115. Festuca duriuscula L. 74, «spicis... hispidis, foliis setaceis» — £. hır- 
suta Host. Gram. ll. 1802, 61; Bf, Gys, Kh; — var. sulcata Hack. Monogr. Fest. 
1882, 10 (Z. ovina Rel. Kit. 3, non L.) md. A szäräan, a Bd, A körül /sosoma 
(v. ö. 316. old.) gubacs is van; — var. rupıicola HEUFF. ÖBZ, 1858, 29 (var. darbu- 
lata Hack. 105) VB, Al; — var. pseudovina Hack. 105, md; — var. angustiflora 
Hack. 102, Gys hegyein, az emlitett gubacscsal; — var. Vallesiaca Schr. in GAuD. 
Agrost. I, 1811, 242 (A. glauca Lam. ? Encycl. II, 1786, 459; F. tenuifolia SzHW, 
non Sırım.) bp. — 116. #2 pallens Hosı, Gram. Il, 1802, 63 (Z". glauca autor., non 
Lan. descr.!, foliis setaceis, tere filifformibus) SzK, Kh, Gys meszszikläinak hasadekä- 
ban es morzsalekän, eleg böven; — var. subpuberula Bors. ined. tokläsza a csücsän 
meg a szelen szörös, Gys szikläi körlil; — var. cinerea Vırr. Fl. Delph. INNSOMMS: 
DavpH. I, 1787, 98! u. i. ritka (Zugligetben is); — var. szenoglauca BoRB. ined. 
(F. intermedia R. et Schurr. Syst. II, 1817, 15 pro parte; F. ovima duriuscula 
var. genuina Hack. 90, non L.; F. pallens SzHW), Gys szikläi körül; — var. FF. vagi- 
nata W. et Kır. in Wırrvd. Enum. 1809, 116 (#. amethystina Host, SzHW, non L.), 
Sf homokgätjän böv, szärän az emlitett gubacscsal, var. prolflora BORB. ined. fias 
virägzattal (var. vivipara Bors. Homokp. 1886, 33, 70, non Sm.) u. i., gyakori, — 
var. plusiostachya Bors. ined. (var. maior Bor. ÖBZ 1879. 61, non NEILR. nec 
HaGENB.) u, i.; — var. subaristata BoRB. ined. (var. mucronata Hack. 97, non FORSK.) 
rövidszälkäs viräggal, u, i. E miatt nem välasztom a /. vagindtd-t fajilag külön,; —- 
var. Pannonica Wüur. in Host, Gram. IV, 1809, 36 (var. scabens G. Becx Fl. N.-Ö. 
102), Kh (SzZHW). — 117. F. heterophylla Lam. Fl. Franc. 1778, 600, a Bd tisztäsän, 
Al hegyen. — 118. A. rubra L. 74, a Bd (Sımr.), Kh hegyein (SzZHW). — 119. 7 
elatior L. 75 (F. pratensis Huvs, SzHW, Has. 12) md. 120. F. arundınacea 
ScHREB. Spic. Fl. Lips. 1771, 57; Gys, Kh völgyeiben. — 121. /. gigantea L. 71 
sub Bromo, SzK, Gys, Kh, Recse erdeiben. 
122. Bromus ramosus Huvs. Fl. Angl. 1762, 40, Kh belsöbb erdeiben ritka. -— 
123. B. erectus Huos. i. h. 39, Kh (2. agrestis Aus, SzZHW), Bf, VB füves szikläs h. 
var. Borbasü Hack. Földmiv. Erdek. 1882, 98, ÖBZ 1882, 135, Kh, VB hegyein; — 
var. Pannonicus Kunm. et Senpın. Flora 1849, II. 757, Gys völgyeiben &s hegyein. — 
