Säsfelek, Öyperaceae. 321 
Szgl, Bg, Sf retjen. — 184. C. glauca Murray Prodr. stirp. Goetting. 1770, 76, 
SzHW (C. facca SchreEB. Pl. Lips. app. nr. 669, 1771, SZHW, C rsecurva Huns. 
BL, Anal. ed. IL 1778, 418, SzZHW) Kh, T, Aszöfö, Sf retjen; — var. semiscabra 
Borg. Vasvärm. növ. 166, Sf, Bg es Vd nedves retjein; — var, Dinarica Hkurr. 
Flora XXXI, 1862, 721 (var. Transsilvanica Hrurr, Magyar orvosok &s term.-vizsg. 
Munk. IV. 1844. 118 absque diagn.), Bg nedves retjein, Gys, Kh völgyeiben. Havasi 
leereszkedes; a var. Zeiocarpa Wirıx. lehet ugyan ez, de a nagy tävolsäg (Spanyol- 
orszäg) miatt lehet mäs elterö alak. — 185. C. pallescens L. 977. Kh (SzHW), Gys 
völgyeiben. — 186. Michelii Host: Synops. 1797, 507, Be, T, Bf (Sımk.), Kh (SzZHW) 
erdös lejtöin, Gys völgyeiben, VB. — 18%. C. lepidocarpa Tauscn, Flora 1834. 
119, 445 (C. Hava SzHW), Al, Szgl, Na, EL, Wal medives 1, — A C, Haas il, Or 
a termetesebb Es nagyobbgyümölcsü, magasabbvideki töalak. — 188. C. Oederi 
EnrHu. Calam. nr. 79, Beitr. VI, 1791, 83, Kh (SzHW), Bg (Sn), EL I, Mal, St 
nedves h. — 189. C. secalina Waurens. Act. Holm. 1803, 151, T tava partjan (BorB. 
OBZ, 1892, 144), Kh a murväs gödröknel, Nezsider m., a Fertö-tavänäl (H. Br. exsicc.!; 
C. hordeistichos Autor. Hung. pro parte), de a C. hordestichos Vırn. Fl. Delph. 1785, 
107 is nö az orszägban, pl. Mosöcz &s Blatnicza közt. — 1%. C. distans L, Syst. 
X, 1759, 1263 (SzHW, Sınk.), nedves helyen a leggyakoribb säs md. — 191. C. sil- 
vatıca Huvs. Fl. Angl. 1762, 353, SZHW (C. drymeia Eur. in L. £. Suppl. 1781. 
414, SzZHW), Kh belsöbb erdeiben. — 192. C. pseudocyperus L. 978, a part retjen 
(Heurr. Fragm. 708), Kh (Ärv., Wierze.! exsicc.), F,Kt, Vd, Sf parti retjen es nädasa 
szelen. — 193. C. vesicarıa L. 979, SzZHW, F vizei körül! Kh. — 194. C acutiformis 
Enrn. Calam. nr. 30, 1786, Beitr. IV, 1789, 43 (C. paludosa Goon. Trans. Linn. 
soc. II. 1794, 202, SzHW) Sf, Bg, F, Kh, Szgl vizes h. &s nädasa szelen; cfr. nr. 
167; — var. Kochiana DC. Catal. h. Monsp. 1813, 83, u.i. — 195. C riparia Curt. 
Fl. Lond. fasc. 4, 1878—80, t. 60, Kit. Bar., SEZHW (C. striata Rel. Kır. 3, Sf, de 
hamaräbb a C. szrieta) nädas m., md. — 196. C. hirta L. 975, SzZHW, nedves h, 
md, a Bd tetejen böven; — var. hirtaeformis Prrs. Synops. II, 1807, ol. Sr, I 
(Bore. FK. 1891. 469), Szgl, Gys, Vd nedves h., a Bd tetejen. 
197. Schoenus nigricans L. 43, a part retjen Kh (Kır. Bar.), Bg. Bt (Sıuk.), 
Fd, Sf; helyenkent (Bg) nagyterjedelmü formatio. — A Sch. ferrugineus SzHW, 
Sıcm. 48, Hazst. Magyarhon edenyes növ. 381 (nem L. 43), szinte az elöbbi faj, 
a Balaton melleken mäs faj tözegcesät& nem terem. Hazsıumszky i. h. hiba is van; 
a balatoni termöhelynel Rauschzr-t, a fertöinel Sıcm.-ot idezi. A balatonmellcki 
közles Sıcmunp-töl, ellenben a fertöi hely Rauscher-töl ered. (Nei.r. Nachtr. 13 ) 
- 198. Mariscus Mariscus L 42 sub Schoeno, a part retjen: Szgl (Sıcm.), Kh 
(Cladium Germanicum, Scurand. 1806; SzZHW, Sıcm.) Kh! (Kit. Bar.), Bg (Sımk.), Sf. 
199. Heleocharis palustris L. 47. sub Scirpo, SZHW, nedves helyen. md. — 
200. 7. ovata. Roru. Tent. II. 2, 1793, 562 sub Schao, SZENWY, Kin, m,w, = AN. JE% 
acıeularis |.. 48, sub Scirpo, Kh (SzHW.). 
Scirpus caespitosus L. 48, Kh mocsaraiban (SzHW), de NEirr. (Aufzähl. 42) ketelkedik a 
hazai regibb determinatiöban, n. v. 
202. Scirpus pauciflorus Licurr. Fl. Scot. 1777, 1078; a part szärazabb h. Szgl 
körül (Sıcm. 47), Fd kiterö äll. homokos h. Helichrysum arenariummal (Sc. Baeo- 
Ihryon Eur. SZHW, Sıcı. 47). — 203. S. setaceus L. 49, SEZHW (/solepis setaceus R. Br. 
SzHW)Kh, n. v. — 204. S. Zacustris L. 48, SzZHW, Bors. FK. 1891. 468, 469, a bp 
anäd kiseröje, de nagyon megszakadozva, helyenkent az öblökben mint csuhusziget; 
a dp. ritkäbb, alacsonyabb. — 205. S. Tabernaemontani Gm. Fl. Bad. I, 1805, 101. (Bore. 
FK. 468, ÖBZ. 1892. 144) a part sösabb h. es vizeben, md, Sf a Söstö m. is. — 
206. 5. pungens \anr, En. 1806, 255 (5. mucronatus SzHW, non L. mär azert is, 
mert a S. pung.-t nem idezik) a nedves nädtalan dp., egesz közel a vizhez, a part 
homokjän gyakori, a sös talajt jelzö fü, de a bp is, Kh, Bd (Sınk.), Ks körül, helyen- 
kent seregesen (Bors. FK. 1891, 472, ÖBZ. 1892 144.). — 207. S. triqueter L. Mant. 
l. 1767,29, Kh (SzZHW), n. v. — 208. S. noloschoenus L. 49, SzZHW (Isol. h. SZHW), 
a dp retjen &s mezejen, Kh. — 209. Sc. maritimus L. 50, SzZHW, Borg. FK. 1891. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredm&nyei. II. köt. 2. r&sz, 2. szakasz. 21 
