Folyondärfelek. Bekatutajfelek. Nösziromfelek. 325 
271. A pallens L. 1862, 419 (A. panzculatum SzHW, non L), Kh hegyein. — 
212. A. carınatum L. 297, H &s Kh közt kaszäl6 reten, Kh, Gys völgyeiben. — 
x13. A. favum L. 298, SzZHW, Sınk. 203, Has. 11, 16, a bp szikläs helyein. 
A. roseum L. 296 Kh (Ärv. in Kır. Bar., Neirr. 53 cum?) Mediterrän hagymafaj, földsegi 
flörankban nem terem. — A. schoenoprasum L. 301 (päzsithagyma), — A. ascalonicum L. 1862, 
429, A. Cepa L. 300, — A. fistulosum 1. 301, A. sativum L. 296, A. porrum 295 termesztik. 
Hemerocallis fulva L. 324 a Csobanez töveben, itt-ott (WIERZB. mspt. 4). Sümegen csak 
kertben (Sz£r I. 8); — 4. flava L. 324, Kh (SZHW), Urkuüt füves bokros helyein (PıLLırz exsicc!). 
274. Asphodelus albus Mirı. Dict. 1759 nr. 3 (A. ramosus W. et Kır. I, XXX, 
Arvay, non L.) Rezi, Kh (Kır. Bar.) es Gys hegyein &s völgyeiben böven! a Gyön- 
gyös völgyen Karmaecs fele! 
275. Anthericum ramosım 1. 310, SZHW, Ha». 11, a bp füves-bokros lejtöin. 
216 Asparagns offieinalis L. 313, SZHW, vadja (4. collinus Scuur, Verh. sieb. 
Ver. X, 1859, 108), a bp. veröfenyes lejtöin, Fd, a kertben mint spärga (A. altilis 
ES313) 5 Ag geutifohus SzEIW. non L. 314. 377. 2. temufohus Lam. Encyecl. 
I. 1783, 204, a Bd. 
278. Paris quadrifolia L. 367, Khv bensöbb ärnyekos erdeiben (SzZHW). 
279. Polygonatum polygonatum L. 315 sub Convallaria, a bp erdeiben &s bok- 
raiban (SzHW, Sımk., HILLEBR.) — 280. 2. multiftorum 1. 315 sub Convallaria, Kh 
(SzHW), Bd, VB erd. — 281. ?. Zatifolium Jaco. Fl. Austr. II. 1776, 18, sub Con- 
vallaria, T, Bf (Convallaria latifolia Sınk.\, Kh (SZHW), Gys, Bd, VB. 
282. Convallaria maialis L. 314, Kh (SzZHW), Gys, Bd erdeiben. Ez a val6- 
sägos SZ.-györgy viräga. 
283. Majanthemum bifolium L. 316 sub Convallaria, Khv belsöbb erdeiben 
(SzHW), (Rätöt, Hödoser, Pırırz). 
284. Ruscus hypoglossi L. 1041, SzZHW, a Pupos- es Hosszühegy erdeiben 
Z.-Szäntönäl (WIERZB. mspt 2). — 285. R. aculeatus L. 1041 Kh bokraiban helyen- 
kent (Arv.), a Dobog6ö-majornäl H (Pırrs!), Sümeg (Kır. mspt, fol. Lat. 3071). 
12. csaläd. Folyondärfelek, Dioscoreaceae. 
286. Zamus communis L. 1028, Kh (Akv.), Gys erdeiben, Bd! (Kit. Bar.); var. 
Cretica |. ibid., Boıss Fl. orient. V. 344 (var. /riloba Sınk. Erdely fl. 1887, 520) 
a Bd nyilt szikläs h. Az als6 levelei häromkarejuak, a többi rendes szivforma. 
A Flora Graeca 958. kepen a level a szäron vegig häromkarejü, közepsö sallangja 
keskeny, hosszüra nyülik. Eredeti növenyt kellene összehasonlitani. 
13. csaläd. Dekatutajfelek, Hydrocharitaceae. 
28%. Hydrocharis morsus ranae L. 1036, SzHW, Bors. FK. 1891, 469, a 
nädas vizeben, a tö szelen a bp gyakori;, F körül a Zaläban, Kt, a Siöban. 
288. Siratiotes aloides L. 535, a Balaton nädasäban Kh, valamint a Zala vize- 
ben jün. (Wıerzs. mspt. 10, SzZHW, Sıcn. 48). 
14. csaläd. Nössiromfelek, Iridaceae. 
289. /ris variegata L. 38, SzZHW, Sıcm. 48, a bp. szikläs lejtöin elszörva. — 
=. /. pumila 1. 38, veröfenyes lejtön es tetön Ks-töl T-ig helyenkent seregesen 
(Kit. Bar., Sımk.), Kh (SzZHW); var. Zaviflora Fuss, Verh. Sieb. Ver. XVII. 1867, 181 
(var. Yavescens NEILR. Diagn., 1867, 121, non Ren.) a t6alakkal vegyest, de ritkäbb; — 
var. scapıfera Bors. in Dörrt. Jahreskat. 1896, 59, robustior, magis latifolia, scapo 
