328 Bekalencsefelek. Kontyviragtfelek. Gyekenyfelck. 
Kır. 4, Has. 19, SzHW, Sımk., Bors. TIK 1889, 572—-73, 1896, 340, var. ovatus 
Renup. Icon, VII. 1845, 19, fig. 53, non ?. densa var. ovata Dörr, Rhein. Fl. 1843, 
232), a Balatonban bp md, valamint a környck (F, Kis-Balaton) vizeiben a leggya- 
koribb alak, söt a haza mäs helyen (Soroksär, Csepelsziget, Taksony alatt, Sziget- 
Ujfalu) is ez az uralkod6, foliis late cordato-ovatis. A dp Sf (Rel. Kit. 4), a Si6ö 
vizeben !, Bg a mezö csatornäiban Es ärkaiban, de kurtaszäru (66. old.). A dp oly 
sürü. szövetkezete sehol sincs, mint a bp lassübb vizeben. Gyakran sarjas peldäi 
(f. prolifera Bors. FK 1891, 481, OBZ. 1892, 145) is böven vannak. Legjobban 
zavarja €S irtja a gyakori szel, mert a virägzatät a vizbe csapkodja, s a szükseges 
legbeli fogantatäst meghiusitja. Löczy, a miöta Balatont järja es kutatja, az iden, 
a 10. esztendöben, nagy vizälläskor, lätott legtöbb hinärt, meg a t6 közepe fele 
is eleg csoportot. Az elszaporodäs lehetösege az, hogy az iden a tavat sok szel 
nem häborgatta ; — var. longifrons Bors. FK, 1891, 467, ÖBZ 1892, 145 (var. oblongi- 
folius BENNET, Schweiz, Botan. Gesellsch. VI. 1896, 96), foliis inferioribus e basi 
ovata oblongis, acutis, rameis infrafloralibusque brevioribus, magis cordato-ovatis. 
Jöval ritkäbb T, Szäntöd es Kh körül (Bors. FK, 467). A mäslevelüseg (hetero- 
phyllia), vagyis az alsö es legfelsö levelek nagysäg- &s alakbeli különbsege leg- 
kevesbbe nyilatkozik a töalakon; a drevifrons-on mär jobban, a /ongiöfrons-& a leg- 
szembeszököbb. Mäs Pofamogeton-€ sokkal jobban kifejezett; — var. cordato-lanceo- 
/atus M. et Koch, in FırBer Potam. Böhm. 1838, 14, Kh ritka. — 331. ?. crispus 
L. 126, SzHW, Ha. 19 cum?, T, a Balaton szeleben (Rel. Kır. 110), Kh! (SzZHW), 
a Kis-Balatonban (Bors. FK, 470), Bg, H, Vd. — 332. P. pusillus L. 127, a Bala- 
tonban meg a Kikiritöban (Rel. Kır. 4), a Kis-Balatonban (Bors. ib.), Bg. — 333. 
P. interruptus Kır. in ScuuLr. Ost. Fl. I. 1814, 328 (P. marinus Rel. Kır. 4, Has. 
19, non L.), a Balatonban (Kır. 1799), Szäntöd reveben, a Kis-Balatonban (?. pecti- 
natus L. var. interruptus Kır., Bor. FK. 468, 470), T (Hag. 19), Bg ärkaiban. 
SIGM. 47. old. szerint a Balatonban majdnem valamennyi PoZamogeton-unk eine. — Hazänk 
Potamogeton-ja ältalaban keves, a Balaton& meg kevesebb. V. ö. 86. old, 
334. Zannichellia palustris L. 969, a Balaton vizeben (Rel. Kır. 4), Szgl mel- 
lett (Sıcm. 47), itt patakban a malomnäl (Szwp), Kh (SzZHW), n. v.; a budai meg a 
kalocsai gyümölcsös pelda szerint — var. fedicellata WAHLENB. et Ros. Nov. Act. 
Upsal. VII. 1821, 227, 254. ; 
19. csaläd. Dekalencsefelek, Lemnaceae. 
3393938. Lemma trisulca, L. gibba, L. minor, L. polyrrhisa L. 970, SzZHW, 
SIMK., BorB. FR, 468, 470, ärokban, ällö vizben md, a Balaton szelen es nädasä- 
ban, a 336. ritkabb. 
20. esaläd. Kontyviragfelek, Araceae. 
339. Arım maculatum L. 966, Kh erd. (SzHW), Bd tetejen !, a Tätikän (Pıers). 
340. Acorus vulgaris L. 324, Khv vizei m. (SzHW), Sümeg körül is (Szep 1. 
10). Kıramser is följegyzi innen (Fol. Lat. 3061, kezirat a M. N. Muz. könyvtäräban 
Calamus aromaticus MicHzLı Nov. Gen. t. 31. neven). 
21. csaläd. Gyekenyfelek, Typhaceae. 
341. Zypha latifola L. 971, Kh (SzHW), kivält F körül, a Zalänäl meg a 
Kis-Balatonnäl, Bf (Bors. FK, 467, 470), Kt, Tp, Al. — 342. 7. angustifolia L. 971, 
ritkäbb, Kh (SzHW), F, a Zalänäl meg a Kis-Balatonnäl, Bf (Bor. i. h.), Kt. V.ö. 
