Bekabuzogänyfelek, Sparganiaceae. 329 
52. old. — T. mindima Funk, in Hoppe Bot. Taschenb. 1794, 181, a Balatonnäl (Presı 
ap. Roure. 1. c. 92, 94). Hogy jutott Prest herbariumäba, ismeretlen. A berlini kir. 
botanikai müzeum herbariumäban a Balatonmellekeröl nincs meg (93. old.). Szäza- 
dunk elsö evtizedeiben teremhetett, söt lehet, ma is nö, azt hinnem a Zala vize 
menten, F es B.-Sz.-György közt, csermely m., vagy a Kis-Balatonnäl, az &lesszemü 
WIERZBICKI reven is kerülhetett volna külföldre. 1894. mäj. 4. a Zalänäl kerestem 
(v. ö. Aschers. Syn. 276). Zalamelleki alkalmas termöhelyen azert is värhatö, mert 
1882 mäj. 20-än Nemes-Dömölknek (Vasvm.) a vasüt szelt esurlöfüves mocsara szelen, 
1884. mäj. 18-än pedig a Drävänäl, Zäkänynyal szemben, Drnje hatäräban gyüijtöt- 
tem. A balatonmelleki termöhely e kettö köze esik. Rourgach elött a balatonmel- 
lcki termöhely azert elterö, mert a 7. minima vendesen a patak vagy folyoviz 
mentet szokta követni, s a Balatonnäl, alvideken az egyetlen hely lenne nem folyö- 
viz partjän. A Zala vize körül vagy a Fenek- es Balaton-Sz.-György közt levö cser- 
melyek mellett Ronursach kivänsägänak egesz megfelelö, folyömelleki termöhelye 
lenne. A havasvölgyi 7. minima-nak lebocsätkozäsa az alvidekre nem päratlan eset 
Magyarorszäg növenygeografiäjäban. Pokorny a Hansäg reti läpjän a meszhavasok 
Eriophorum alpinum-ät talälta, alig 120 meter magassägban a tenger szine fölött; 
szelessegi fokunkon ez neki a legalacsonyabb termöhelye. Szämitäsom szerint Vas- 
värmegye flöräjänak majdnem 6°/,-a havasvölgyi. V. ö. Vasvm. növenyföldr. 66. 
TTK 1885, 226 -228, ÖBZ 1886, 83. Mind nörikumi növeny ez, amely kelet fele 
j6 melyre leereszkedik €s hazäank nyugati reszenek alvidekein boldogul. 
22. csaläd. Dekabuzogänyfelek, Sparganiaceae. 
Azon erdeklödes nyomän, mely az utöbbi esztendökben a Sparganium mo- 
csäri füre iränyult, en is több alakjät gyüjtöttem. 
343. Sparganium erectum L. 971, a var. $# = S. simplex kizäräsäval (S. ramosımm 
Hups. Fl. Angl. 1778, 401, Sapı, SZHW; S. polyedrum Asch. et GrazBN. 1, 1897, 
283) a legvastagabb- Es legtompäbb-termesü,; a termese oldalröl szögletes, forditott 
pyramisforma, a teteje csaknem lapitott sa bibeszäl maradeka a közepeböl hirtelen 
emelkedik ki, a felsö &s alsöbb reszre elgyürtje valasztja külön. Kt, Kh, Bd, Bf, 
Al, VB nädasaiban &s körülötte, közepnagysägu termessel (haränt ele 4-5 mm.); — 
var. conocarpum CELAx, OBZ 1896, 423. Al es Kh partjän apröbbszemü termessel, 
haränt Elenek ätmeröje 3—4 mm; — var. platycarpum CxLar, 423, Äbrahäm part- 
‚jan, a legvastagabb termessel, a haränt elenek ätmeröje 56 mm. A termes olaj- 
szine is könnyen megkülönbözteti a siöfoki szalmaszinü Sp. neglectum-t6l. 344. 
Sp. neglectum BkEEBY, Journ. of bot. XXIII. 1885, 26, 193, Sf ärkaiban Kiliti fele. 
Terme&set ÜELAKOVSKY is, GRAEBNER is helyesnek ismerte el. Termese vekonyabb, 
ellipszoid, fent is, lent is kevesbb& hegyesedik, a hosszabb bibeszäla hirtelen emelke- 
dik a felsö resz csücsäb6l. Termese jellemzö szalmaszinü, oldalröl tekintve inkäbb 
hengerded, eletlen, a fels6 &s als6 r&sz között elgyürtije nincs. A Sp. erectum var. 
nitcrocarpum NEuMm. in Hartm. Scand. Fl. 1889, 112, az utöbbitöl kevesbbe ter el, 
termese inkäbb olajszinü vagy zöldesbarna, lefel& jobban keskenyedik, egesz lent 
1 mm. kurta nyelecskeje van, a csücsa lassabban vekonyodik, s az egesz termes 
a nagysejtü, laza, kevesse erösitett szivacsos parenchyma összetöpörödese követ- 
kezteben szabälytalanul szögletes vagy ranczos, a közepe täjan haränt iränyban be 
van szükülve (Aschers. 282). — Ürrarovsky (ÖBZ 1896, 424-425) szerint a Sp. 
microcarpum valöszinüleg a legregibb alak vagy az östypus, a melyböl a 57. erectum 
€s neglectum szetägazott. A mi viszonyainkat tekintve az a különös, hogy Ascherson-ck 
szerint a var. microcarpum kivält hideg vizben &l, nälunk ellenben, mär melegebb 
eghajlat alatt is, O-Budän, valamint Tp körül is eleg langyos vizben terem. Rajecz- 
fürdö, Trencsen-Tepliez, Fenyöhäza &s Popräd körül is, itt S. simplex-szel. 
