330 Borzhinärfelek. Csillaghinärfelek. Nyirfafelek. 
IV. osztäly. KETSZIKÜEK, DICOTYLEDONES. 
1. aloszt. Sziromtalanok, Apetalae. 
23. csaläd. Dorshinarfelek, Ceratophyllaceae. 
345. Ceratophylluım demersum 1. 992, Kh (SzZHW), kivält F körül a Zaläban, 
valamint a Kis-Balatonban (Bors. FK 1891, 468, 470), Szgl, Tp, H, Vd vizeiben, 
Bf, Kövesd, Al partjän; —- var. macracanthum Bore. FK 1891, 470, ÖBZ 1892, 145, 
termesenek tet6z6 tövise egesz 17 mm. hosszü, az oldalsö ket tövis valamivel kur- 
täbb. A termes felszine szemcses, levele is gyenge, inkäbb olyan, mint a C. szb- 
mersum-&. A horvätorszägi C. demersum termesenek felszine Lepavina vizeiböl meg 
a grobniki mezö taväböl egeszen sima. A Zala vizeben meg a Kis-Balatonban. — 
346. C. submersum 1. Sp. pl. ed. II. 1763, 1409, F, Bg vizeiben; — var. Haynaldia- 
num Bors. M. Növ. Lap. 1884, 20, F vizeiben, kivält a Zalänäl. 
24. csaläd. Csillaghinarfelek, Callitrichaceae. 
347. Callitriche verna L. Fl. Suec. 1755, 2, Kh vizeiben (SzHW) ritka, Süme- 
gen is (Szep I. 10). 
25. csaläd. Nyirfafeler, Betulaceae. 
348. Betula pendula Rorn, Fl. Germ. I. 1788, 405 (B. verrucosa et DB. alba 
autor. Hung, SzHW), erdöben szälonkent, gyakran ültetve. — 349. D. pubescens 
Enrn. Beitr. VI. 1791, 98, SZHW; var. subbiserrata Bors., Vasvärm. 1887, 175. Vd 
regi läpjän levö erdöcskeben gyakori, mint regi nyirves (betuletum) maradeka. 
Folia + pubescentia aut fere glabra; — var. »kombifolia Tausch, Flora 1838, 752, 
Regel: Monogr. Bearb. der Betulac, 78, DC Prodr. XVI/b. 166, valöban felemäs- 
levelü, hajtäsa- levele alja kerekitett, akkora s olyan mint a D, fubescens-€, a virägzö 
vesszön kisebb rhombalakü. Az elöbbi között. 
350. Alnus glutinosa L. 983 sub Betula, SZHW, a parton elszörva (122. 0.); — 
var. denticulata C. A. Mey. Ind. Cauc. 1831, 43, Lepes. Fl. Ross. Ill. 657, a Bd. 
partjän, levele inkäbb forditott tojasdad, a csücsa nem csorbitott. — 351. A. pu- 
bescens Tausch, Flora 1834, 520 (A. glutinosa X incana,; 4A. barbata var. subglutinosa 
Sımk.! Ak. Közl. XVI, 1879, 148) csak a var. subviscida Bor. ined. Levele csaknem 
kerekded, kisebbfajta, majdnem olyan hosszü, mint a minö szeles, a teteje gyengen 
csorbitott vagy csaknem csonkitott, fenytelen, a visszäja ragadös, säppadtabb, többe- 
kevesbb& szörösödß, az er szöglete premes, az alja kerekitett vagy alig összehüzöd6, 
szele ketszer fürdszelt, oldalere egy-egy felen többnyire hat. A Bd partjän. Kemenyebb, 
nem ekforma, sokkal kisebb, kerekded, a nyelevel, hajtäsäval s a virägzata tenge- 
Iyevel együtt pelyhes es szürkellö levele az A. glutinosa-töl, szeles, csorbitott, nem 
karejkäs levele, nem kopasz nyele a var. denticulata-töl, levele alakja az A. pubescens- 
töl valasztja el. Az A. darbata Mey. Ind. Cauc. 1831, 43, LepeB. 657, hosszas-tojasdad, 
az A. glutinosa var, subrotunda Desr., SpAcH, Ann. sc. nat. ser. 2, vol. 15, 207 for- 
ditott tojäsdad, vagy kerekdeden forditott tojäsdad, nagyon tompa, nem csorbitott, 
aljan &ekalaktı levelevel ter el. — 352. A. Dalatonialis Bor». n. sp. Altoboza szokat- 
lan nagy, egesz 3 cm. hosszü, 16 mm. szeles. Pelyhes, az erein jobban pelyhesedö, 
az erezet szögleteiben premes levele visszäjäröl az A. Badensis-szel Lang, HAGENB, 
Suppl. 1843, 192, Reser: Monogr. Betul. 163 (A. ambıgua G. Beck 1888, A. barbata 
var. subincana SımK. i. h. 1879), valamint az 4A. pubescens-sel rokon, de a nagyobb 
ältoboz, valamint a level alakja is megkülönbözteti töle. — Levele közepnagysägü 
