332 Töloyfatelek, Cupuliferae. 
siuscula BorB. Erdesz. Lap. 1887, 721), Ris-Recse körül Neuroterus lenticularis &s 
N. ostreus gubacscsal. — A kurta-csumäs alak (var. drevipes Hrurr. in WACHTEL 
Zeitschr. 1850, 99) ritkäbb: Kh, u. i. a Vadaskertben, Bf. A Ou. sessilis var. We- 
landii-töl rövid levelnyele meg a kopasz csumäja különbözteti meg. — A hosszü- 
csumäs elteres (Oz. hiemalis Stev. Bull. soc. Mosc. 1857, 385), Kh, Bf, A, SzK 
völgyeiben, MVeuroterus lentiewlaris Ou, Cynips calycis Bursspr. gubacscsal. A nagy- 
makkos elteres (var. ferrobusta BorB. OBZ 1889, 376, 1890, 463, Ou. robustissima 
SIMk, Hazank tölgyf. 1890, 24, sed a Ou. Druttia Ten., ad sem. h. Neap. 1825 
adn. 12. vix diversa), Gys, Vanyarcz (Neuroterus lenticularis, N. ostreus, Dryophanta 
Quercus folii gubacscsal, Kt, Töt-Sz.-Päl, Kis-Recse es Bakönak körül. A mocsär- 
tölgynek pelyheslevelü fajtäja (var. fzberzula Lasch, Botan. Ztg. 1857, 414) Kis-Recse 
hegyein, (ymips calycis, Neuroterus leviusculus SCHENCK gubacscsal a level felszinen. 
396. Ou. semilanuginosa BorB. OBZ 1887, 198 (Ou. sublanuginosa X Robur), 
Erdesz. Lap. 1887, 733) var. Dalatonensis Borg. ined. Quod formam foliorum cupu- 
lamque attinet, bene cum Oz. semilanuginosa convenit, differt glabricie foliorum 
ramulorumque, gemmis globosis, petiolis paulo magis elongatis etc. Kh erdeiben, 
a vanyarczi völgy. sept. Habitum omnino Oxercus Roboris refert. Pedunculi, petioli 
atque folia omnino glabra, in sulco ramulorum atque in nervis foliorum crassioribus 
hinc et inde pilos paucos rarissimosque invenies. Folia tenuia Oz. Roboris, sed longius 
petiolata, a qua cupulis quoque Oz. /anuginosae recedit. Pedunculus 15—20 mm. 
longus, cano-tomentosus. Neuroterum lenticularem, N. ostreum atque N. levruscuhum 
alit. A megneveztük tölgy mäs hazai, ilyen combinatiökent jelölt fajvegyülektöl 
elterö. SımonkAaI «Hazank tölgyfajai» czimü munkäjanak 27. 1. a mocsärfa meg a 
pelyhes tölgy fajvegyülekeböl kettöt emlit: Oz. Devensis-t es Ou. Kerneri-t. Bätran 
merem ällitani, hogy az. 6 ilyenfajta. jelzesei vagy hibäsak, vagy pedig annyi es 
oly különbözö elterest egyesit egy nev ala, hogy vele csak a confusiöt öregbiti 
(303. old.). A Ou. Devensis, a csatolt k&Ep szerint, nem a var. Balatonensis, nagy 
levelevel, a Ou. Haynaldiana fel& hajlik. A Ou. Kerneri pedig bizonyosan fajkeverek 
(species mixta) a jelzett kombinatiön kivül a Ou. /anuginosa-nak bizonyos lekopa- 
szodö csumäs alakjait is egyesitven. Az en Ou. semilanuginosd-mon mind a Ou. 
Robur, mind a Ou. lamuginosa szembetünd, a Ou. Kerneri Sımk. kepe a On. lanu- 
ginosa-&hoz hasonlö. Ez a kep alig helyes, az alsöbbik csuma, mint extraaxillaris 
sarj, sügy tovebol eredöen van rajzolva, a botanikai ismeretekkel ellenkezöen. A Ox. 
Kerneri sürü-molyhos hajtäsät, valamint «igen rövid csumäjät» tekintve is elter 
mind a Ou. semilanuginosa-töl, mind a Ou. Balatonensis-töl, bar a Ou. Kerner! 
csumäja, a kep szerint jökora. A Ou. Devensis az idezett sok synonymon szerint 
szinten fajkeverek, de mind ez, mind a Ou. Kerner, ha csak a leiräst tekintjük is, 
a pelyhessegre nezve, az egeszen kopasz Ou. Balatonensis-töl nagyon elterö, ezert 
emezt, mint a tiszta Oz. semilanuginosd-nak eltereset, meg kellett emlitenem. 
397. Qu. sessilis Eurn. Arb. 87 (1789), Beitr. V. 1790, 142, 161 (Ou. sessiliflora 
Sauısp. Prodr. 1796, 392; On. petiolata \WinterL, 1788 absque diagn.; On. Robur 
SzHW, Hap, 18, T meduzafögubacscsal, non L.), a magasabb videk erdei fäja. Bdtöl 
Khig es Reeseig, egyebütt a bp elszörva: A, gyakran a makkcsesze pikkelyenek az alja 
felpüposodik. Gyenesen, foliis uniei nodi duplicibus, petiolis fere duplo latioribus, 
ultra medium connatis. — Gubacsa: Cymips Ouercus folii L., C. scutellaris OL. 
(makkgyöngy), C. glutınosa Gir. var. coronata Gir. (Bd), C. conglomerata Gir. (Kh, 
Bd), C. caput medusae Hartıc, Andricus fecundatrix, Dryophanta folii, bp. Ujabban 
a delibb Ou. sessihis-t külön neven (Ou. aurea Wirrze., Ou. sublobata Kır.) az 
eszakibb alaktöl proöbäljäk elvälasztani, Es pedig azert, mert emezt rendesen kopasz- 
levelünek mondjäk, a mienk levelenek a visszäja pedig aprö-sz6örös. Szabadszemmel 
mind a kettö kopaszlevelünek lätszik, nagyitöval pedig elötünik a level visszäjanak 
allandö, apröcska csillagszörezete. Hogy az Eszakibb On. sessihis sem kopaszlevelü, 
Irmisch ! ismertette. Söt tapasztalatom szerint aprö szörezete maradandöbb, mint a 
Ou lanuginosad-&. A pelyhes tölgy nagyobb szörezete Ööszkor annyira lekophatik, 
! Botan. Zeitung 1847. 577—582. old. 
