Tölgyfafelek, Cupuliferae. 333 
hogy valöban egeszen meztelen marad, a Ou. sessilis, Ou. sublobata &s Ou. aurea 
aprö csillagszörezete teljesen soha sem kopik le, s oly jellemzö, hogy a Ou. ses- 
sılis-t leveldarabkäjäröl is meg lehet ismerni. Mint geografiai fajt különvälasztani 
azert sem termeszetszerü Es alapon nem nyugvö, mert az ültetni valö makk az 
erdeszet ütjan is terjed Es nagyon keveredik. Vältozöbb hazänkban a: Ox. sessilis 
csumäjäanak a hosszasäga. Rendesen csumätlannak mondjäk, nälunk a kocsänja 
gyakrabban I—3 cm.-nyi, ellenben a Ou. Feketei Sımk.! Erdesz. Lap. 1887, 31. 
8 cm.-nyi csumäja a Ou. Robur-&, a mint a makkcsesze pikkelyeinek minösege 
igazolja, s a letörött csuma Ou. sessilis level&hez van kötve! A csumas elterös sär- 
gällö levelekkel a Ox. decipiens Brcustem, Sylvan, 1816, 65, nevet visel, a Bd, a 
Malomvölgyben VB, Kis-Recse, Bakönak körül, a Csapi-hegyen. Nemely fän a level 
öblei elmosödnak, de egy ägnak nem minden levelen. Gubacsa a Neuroterus lenti- 
cularıs Ouw., N. ostreus Ouw. — A barnäs-levelü es erezetii csumäs alak, var. 
Welandü Hxurr. in WAcHTEL 1. c. 1850, 97, csumäja HEUFFEL szava szerint szÖörös, 
Bd, Szgl, Kis-Recse. Gubacsa: Aphilothrix solitaria Fonsc., Neuroterus ostreus. — 
A var. macroloba Borg. Erdesz. Lap. 1884, 155. o., Vasvärm. növ. földr. 177. old. 
Szgl erdejeben. Gubacsa: Andricus Seckendorffu Wacht, Cynips Ouercus folü L. 
Leggyakoribb a bp a särgäs-levelü &s erezetü, csumätlan Ox. aurea WiErzB. in 
REICHENBACHN Fl. exsicce. no. 1514, 1839, Cynips Ouercus folii, C. scutellaris, C. con- 
glomerata GR, Andricus terminalis Fapr., Neuroterus lenticularis, N. leviusculus, 
N. ostreus gubacscsal, Az aprömakkü elteres (var. Columbaria Nur. Rad. 1873, 6) 
Bd Neuroterus lenticularis-szal. Särgällö leveleröl a Ou. aured-hoz tartozik. A On. 
sublobata Kır. in Schurr. Österreichs Flora I (1814), 619, SzHW, egyenesen Kh 
videkeröl került bel& az irodalomba. Levele hosszas-ländsäs, szabälytalanul es alig 
öblös, csaknem egeszen hasitatlan. Kis-Recse, Bakönak halmain meg a Csapi-hegyen 
kerestem, a regibb botanikusok inkabb ismertek. — WIERZBICKI idezett keziratäban 
11. sz. Ou. heterophylla (non alior.) neven szepen lefesti. Termöhelye: «in silva 
Bacona dominii Sz.-Miklös zunica». Mär akkor csak egy fäjät ismertek. Kır. Addit. 
51. szerint, «Keszthely, Baszonäk (sic!), vineis Kis-Recse, in silva Gesztenyes». 
358. Ou. calvescens Wur.: Formae Querc. 1883, 13 (Ou. lanuginosa X sessilis) 
äga vekonymolyhü, s + lekopaszodik. Egy ägän ländsäs s gyakrabban forditott tojäs- 
dad levele van, A level fenylö szine, reszben az alakja &s feheres erezete, a visszäjan 
levö aprö szörezete, keskenyedö alja, hosszü levelnyele, az egesz fa meg az ägak 
termete olyan, mint a Ou. aured-&, a rögecses makkcsesze is inkäbb eze ; de a 
hajtäs pelyhessege, a level visszäjän, a vastagabb ereken levö hosszabb szÖrezet, 
valamint a kurta molyhos csuma is megkülönbözteti. Utöbbi belyegek inkäbb a 
On. lanuginosd-töl öröklödtek, levelenek egy resze is hasonlit hozzä. Töle a level 
fenye, a level alakja &s hosszü nyele, a makkcsesze pikkelyei, a On. Badensis-töl 
hosszabb, megnyültnyelü, nem kurtakarejü, nem kerekded levelei välasztjäk el. 
A Bd tetejen, A hegyein (Härsh., Härmashatärhegy Budän). Gubacsa : Neuroterus 
Venticularis Ouw., N. leviusculus Ouw., ez a level felszinen is, N. ostreus, Dryophanta 
Quercus folü L, D. seutellaris OLıv. — SımonkAt idezett munkäja nyomän e kombi- 
natiönak felelne meg a fiatalabb Ou. Dacica Borp., tovabbä a Ou. Tiszae Sınk, 
A Ou. Dacica Bors. ÖBZ 1887, 148 (Ou. Bedöi Sınz. Erdesz. Lap. 1887, 37, non 
Borp., A magyar homokpusztäk növenyviläga, 1886, 54, 108, verbis «molyhosägü 
mocsärfa» i. e. On. Robur vamis tomentosis, discrimine igitur indicato, quo nota 
magis manifesta nec hodie dicitur; species igitur non negligenda) a makkcsesze pik- 
kelyeinek födetlensege, nem sindelyezöse, lazabbsäga, valamint, hogy az alsöbb 
pikkelyei nem sürtek, elszelesednek, összefolynak, csak a csücs szabad &s az alap- 
r&szböl hirtelen kiemelkedik, többe-kevesbb& berzedt, egesz sajätsägos tölgy, a On. 
Robur meg a Qu. Armeniaca vokonsägäban s hybridatio Utjän, a ma &16 tölgyck- 
böl nehezen magyaräzhatö meg. — Os. aurea X lanuginosa, a mint Sımk. ällitja, 
semmi esetre sem lehet. Ha fajvegyüles ütjän akarnök megfejteni, a Ou. Dacica 
a mocsärfa meg a Ou. sessilis elter6 alakjainak lenne nemi szärmazeka. Bizonyos 
tovabbä, hogy Sımonkar Oz. lanuginosa X subaurea-ja (id. h. 27. 0.) szinten species 
mixta, mert egyreszt a Qu. Kanitziana (Ou. Robur X lanuginosa) ide nem vonhatö, 
