334 Tölgyfafelek, Cupuliferae. 
mäs idezet (Ou. glabrata, Ou. leptobalanos) ismet azt igazolja, hogy ö e combinatio 
körebe bizonyos lekopaszodott levelü Ou. lanuginosd-t is bel& vont. Szöval a Ou. 
Dacica nem Qu. lanuginosa X sessihis. "De a Ou. Tiszae SImK. Erdesz. Lap. 1887, 
37 se ez a combinati6. En ennek a hiteles növenyet vizsgältam. Mint a leiröja is 
emliti (id. h. 40. o.), tökeletlen gyüjtes, melyet sem megnevezni, sem leirni nem 
lett volna szabad. Különben kopaszodottlevelü Oz. era, a budapesti termö- 
hely szerint, ide is be van vonva. En a On. Tiszae originälejärel magamnak a 
következö jegyzetet irtam: Kurtanyelü levele, a level visszäjänak sajätsägos säappadt- 
zöld szine, a nagy Es pelyhes rügyck, az ägak barazdaiban Jevö ször, atöven dagadt 
levelnyel, a level visszäjanak keves glandulajaböl eredö szörök, a levelek hegyes- 
czakkü fogai a termestelen ägat a Ou. Hungarica-hoz vonjäk. Lehet, hogy ennek 
sarjü- Es kulönös hajtasa. Lehet, hogy mäs faj vagy fajvegyüleck (On. erispala ?) 
elkorcsosodott, fölismerhetetlen sarja. A balatonmelleki Ou. calvescens tehät ide se 
vonhatöd. A Ou. Tiszae Sımk. exsicc., melyet kesöbb Pankota Kopaszhegyeröl lät- 
tam, a Ou. calvescens \VuR.-töl nem különbözik. Fockk «Pflanzenmischlinge> czimü 
munkäjänak 356. old. szerint Ou. lanuginosa X sessilis combinatio an tovabbä 
a Ou. glabrescens Kern., de ez a regibb, Benrnan-fele Ou. glabrescens-szel szemben 
tekintetbe nem jöhet. KErNER szerint' különben e combinatiönak helyesnek kell 
lenni, ha növenye köze veletlen mäs combinatiöt kevert volna is. SIMmonkaA1, a ki 
a On. an -t Ou. Kerneri-re ätnevezte,” kesöbb e növenyt k&t combinatiöra 
välasztotta,? s a Ou. Kerneri nevet egeszen mäs fajvegyülekre ruhäzta. Pedig ilyen- 
kepen a Oz. Kerneri is species mizta, eredetileg pedig a Ox. lanuginosd- neik kopa- 
szodottlombüu dasyelados alakja. A Oz. calvescens- -re tehät sem a Ou. glabrescens, sem 
a Ou. Kerneri nem vonatkozhatik. Beck G. «Flora von Nieder- Ösiemmeichs I. (1890) 
köt. 271—272. oldalän a Ox. lanuginosa x. sessilis-nek negy alakja van ismertetve. 
A Ou. intercedens Beck meg a Oi Sireimu HEUFF, aga szürke-molyhü, tehät a 
fajvegyüles elmelete szerint a jelzett combinatiönak meg nem felel, mert a sürü- 
molyhos-ägü Ozu. lanuginosa meg az egesz kopasz- hajtäsü On. sessilis ivadeka agan 
a belyegek Osztakozäsa folytan, ritkäs dk kell lenni, s BEex-nek ez a köt com- 
binatiöja aligha mäs, mint a Oz. lanuginosa-nak különösebb elterese. A Becx-fele 
Ou. Tiszae a SIMONKAI-Eval alig egyezö, de a föntebb mondottak szerint itt tekin- 
tetbe mär amügy sem jöhet. A negyedik, vagyis a Ou. Badensis BECK p. 272 
(non Bors. ÖBZ. 1887, 198 lapsu typogr.) röviden van ismertetve; ältaläban egyik- 
röl sem tünik j6l ki, hogy különbözik a Ou. lanuginosa-töl meg a Ou. sessilis- 
töl. Egy peldänyom az aräcsi hegyekröl, valamint Boszniäböl (Gutjagora, legit 
Brandıs) megis a Ou. Badensis-hez tartozik. Kopaszabb Ou. lanuginosd-hoz hasonl6, 
de a vekonypelyhü, helyenkent egesz jekopaszodö äga Ss rügye, a level Felermenek 
fenye, särgällö levelvisszaja €s Tevelnyele (mely a Ox. aured-böl magyaräzhatö), 
makkeseszejenek külsö, kopaszabb alakja, a pikkelyeinek felpüposodäsa töle meg- 
különbözteti. Viszont a level alakja, az aljänak szelessege (foliis basi haud ita, ut 
in Qu. sessili angustatis, sed apiei foliorum aequilatis), a visszäjänak nagyobbfokü 
lekopaszodäsa a (Qu. sessilis-töl különböztetik meg, mig az ag vekony vagy eltünö 
pelyhessege a Qu. lanuginosa-& £s (u. sessuliflord-€ között közep helyen marad. 
A termese csaknem csumäulan. A Qu. Budensis-töl csak a rövidkarejü level külön- 
bözteti meg. Nehezebb a Qx. /anuginosad-nak lekopaszod6 formäit a Qu. lanuginosa 
x sessilis alakköretöl megkülönböztetni, mert eppen a lekopaszodäs közös sajät- 
säguk. Ezekkel a nem gyakorlott szem bajosan boldogul. A Qx. sesszlis-nek a 
levele aränylag keskenyebb, hosszabbnyelü, a felszin fEnye könnyen szembetünd, 
a makkeseszeje kopaszabb, mint a Qx. lanuginosa-€, a pikkelyei szetebb esnck 
egymästöl, jobban ketszinüiek, a hajtäsa Kane kopasz. Ha ez a lekopaszodott pely- 
hes tölgyön szembe nem tünik, akkor, kivält ha az äg sürü-molyhü, nem vonom 
a Qu. lanuginosa X sessilis alakkör&be. Fzeknek a "levele mindeg szeles vagy 
nagyon szeles, tompakarejü, valamivel kurtäbbnyelü, mint a @Qx. sessilis- e, a makk- 
ı Österr. Botan. Zeitschr. 1876, 230. 0. — ? Magyar Növenytani Lapok 1883, 69., 70. 0. 
: Hazänk tölgyfajai, 27. o. 
