Tölgyfafelek, Cupuliferae. 335 
csesze pikkelyei sürübbek, molyhosabbak, inkabb egyszinüek, az egesz makkcesesze 
halavänyabb, mint a Qx. sessilis-€&. Az äg meg a level lekopaszodäsa tehät, hybri- 
datiön kivül, mäs fizikai ok folytan is bekövetkezhetik. A Qu. Budensis, (Ju. pinnatı- 
fiıda stb. tehät a Qu. lanuginosd-nak variatiöi, a fajvegyüles nelkül. 
359. Qu. lanuginosa Lam. Fl. France t. II. 209, nr. 185, 1778 (Qu. pubescens 
Wirrp. 1805, non 1796, SzZHW, Ha. 11, 14, 16), a bp erdös, hegyes videken md, 
gyakran eltörpült cserjealak. SzK, Fd, A, Bd, Kh völgyeiben szebb törzsei vannak. 
Gubacsa: Cymps calyeiformis Gir., C. glutinosa var. coronata Gir., C. caput medusae, 
ezt Hag.18, mint ismeretlent, a rözsamohähoz hasonlitja, Dryophanta scutellaris, D. pube- 
scentis Mayr, D. qu. foliti, Neuroterus ostreus, N. leviusculus, ez a Bd a level fel- 
szinen is, Andrieus Seckendorffu WAacutL (Bf), Aphilothrix lucida Harr. (Kh), Biorrhiza 
terminalis Fapr. (Al), Erineum quercinum Pers. (Bf, Szwpr. 19). A sürü-molyhos-ägü 
elteresek:: var. Dudayana HeurF. ap. WACHTEL i. h. 1850, 98, a csumäs alak, SzK 
völgyeiben (Cymips scutellaris), Bf, A (C. scutellaris, Neuroterus ostreus), a Bd körül, 
foliis plurimis cuneato-angustatis, supra lucidis, apice dilatatis (f. subcuneata), Va- 
nyarcz, Kh (Cynıps lignicola Harr.), Fd körül (Cynips caput medusae Harr.),; a On. 
tridactyla et Qu, Vertesiensi lobis foliorum rotundatis differt. A Ya. Bundayana 
esumäjät ällandö Es tetemes jellemnek tekinteni nem lehet, de ketsegtelen, nogy 
a tölgycsuma vältozatossäga del fele, mär hazänkban is elötünik: az &eszak fele 
csumätlan tölgyek hazankban csumäsodnak (Qx. sessilis-böl Qu. Welandü, (Qu. aured- 
böl Qx. decipiens, a Qu. lanuginosa-böl Qu. Budayana lesz), majd az eszakon csumäs 
fa] hazankban hosszü-csumäs (Qx. hiemalis a (Ju Robur-böl), vagy rövid-csumäs 
(var. brevipes HEuFF.), vagy eppen csumätlan (Qu. Fahnii Sımk. M. Növ. L. 1887, 
146, a Qu. eximbricans Bors. Erdesz. Lap. 1887) lesz. A csuma vältozatossäga del 
fele klimai jelenseg; — var. argentea Hrurr. ap. ScHLoss. OBW. 1854, 114, nomen 
solum, ScHLoss. et Vur. Fl. Croat. 1869, p. 1049, a Bd, Budän (Sväbhegy, Härmas- 
hatärhegy), Monor, Draga völgyeben &s Santa-Croce körül (Fiume). Foliis firmioribus 
pinnatifidis, subtus colore glauco perfusis, lobis angulato-lobulatis; -— var. Streimii 
HEUFF. ap. Wacht. 1850, 97, a Bd, Bf parkjäban, foliis latis, pinnatifidis, demum 
leviter pubescentibus, glabratisque, fructibus pedunculo insertis, ramis tomentosis. 
Gubacsa: Neuroterus lenticularis, N. ostreus, Dryophanta scutellaris, D. Quercus 
Joli, Cynips polycera Gir. (Füred), C. coriaria Harr., Aphilothrix lucida Hart., — 
var. platyloba \ux., ÖBZ. 1880, 152. Formae Querc. 1883, 13, fig. 9. A hegyein 
meg a Bd, emitt Neuroterus ostreus gubacscsal ,; — var. /aciniosa Borkzau, Fl. du 
centr. Fr. II. 1849, 568, a Bd; — var. microbalanos BorkAt, 1. c. Ill. 1857, 588, a 
Bd, Kb erdeiben. Gubacsa: Neuroterus ostreus Ouv. — A Qu. lanuginosa kopa- 
szabb-ägü elteresei: a Qu. pinnatifida Gm, Fl. Bad. IV. 1826, 673, A, Bd, Vanyarcz 
€s Kh hegyein. Gubacsa: Neuroterus lenticularis, N. leviusculus, N. ostreus, Dryo- 
phanta (Juercus fol, Cynips caput medusae Harr., C. glutinosa var. coronata GiR., 
C. argentea Harı. (Vanyarcz). — Qu. pendulina Kır. in Schurt. Ö. Fl. 1814, 620 
(Qu. latifolia Nux.), Tihany es Füred dombjain (Sınk. Hazänk tölgyf. 29), a Malom- 
völgyben, de mär SzK hatäräban, A hegyein, Szgl erdejeben. Gubacsa: Neuroterus 
Venticularis, N. ostreus, N. leviusculus, a level felszinen is gyakori, Cynips argentea 
Harr., C. caput medusae, C. glutinosa var. coronata, Dryophanta foli L., D. scutel- 
larıs Oliv., Aphllothrix solitaria Foxsc. (A körül). — A Qu. Budensis Bor®., Ter- 
meszet, 1878, 322 (Qu. ambigua Kır., Add. 1863, 50, non Mcnx, nec DC), a Qu. 
bendulind-nak kisebb- &s bodrosabb-levelü, kurtäbb-csumäs elterese, nö a Bd, A, 
SzK, Bfes Kh körül. Gubacsa: Neuroterus ostreus, N. lenticularis, Andricus Secken- 
dorffü WachtL (Bd), Cynips glutinosa var. coronata Gir., C. caput medusae, C. argentea, 
Dryophanta scutellaris, D. folüi,; — var. tridactyla Bor. TTK. 1886, 353 (Qu. pallida 
HErurr., OBZ. 1858, 28, non Brume, 1825—26; Qu. lanuginosa var. prionota G. Bkck, 
Fl. v. Nieder-Österr. 1890, 270), Bf hegyein meg a Bd. Gubacsa: Cynips calyei- 
formis GiR., Neuroterus ostreus OL., Dryophanta scutellaris Ouw. Lehet, Szlavöniä- 
böl került ide, mäsreszint a Balatonmellek tölgyei nagyon megegyeznek a budai 
hegyekevel, de itt a tölgyvältozatossäg megis nagyobb;, — var. Qu. crispata Smev. 
Bull. soc. Mosc. 1857, 386, Gys, Bd, A (Qu. undulata Add. 50, Rel. Kit. 110, non 
