336 | Szilfafelek, Ulmaceae. 
aliorum), Bf hegyein, Fd. Gubacsa: Neuroterus ostreus, N. lenticularis, N. leviuscu- 
/us, emez a Bd a levelnek felszinet is ellepi, Cynips glutinosa var. coronata GiR., 
C. caput medusae Harr., Dr yophanta bubescentis Mayr, D. Quercus folü. A bd-i fan 
kethegyü level is volt, a felsö reszen kette välvän. Ez a bodros tölgy tulajdon- 
kepen a Qu. corüfolia Bors. et Vur. Erdesz. Lap. 1886, 337, ÖBZ. 1886, 283, 
Wirık. Fortl. Fl. 1887, 424, Qu. pubescens X Cerris WILLkK. Di, hegyes &s bodros 
levelkarejokkal, de a Qu. erispata-töl kevesse különbözö6. Ennek t. i. az vi haj- 
tasan a level STEVEN szava szerint nyeletlen, a mienk levelnyele rendes; — var. 
cerrioides WiLLK. et Costa, Linnaea 1859, 123 (Qu. cuneata Kır. Add. 1863, 51, 
non Wang. 1781, nec Ten., Qu. KAttaibeli Sım. M. Növ. Lap. 1883, 66) Bf hegyein 
es parkjaban. ..cerris L. 997, SzHW, cserfa, a Bd, Kh &s Szgl. erdeje- 
ben. Gubacsa: a Neuroterus lanuginosus GR, Andricus multiplicatus GR, mind a 
kettö gyakori s neha az egesz fa lombozatjät elesüfitja, A. grosswlariae Gr, A. 
aestivalis GiR., A. crispator Tschex., A. cydoniae Gr, Synophorus politus Hart., 
Ceceidomyia homocera Löw., C. eircinans Gir., C. Cerris Kor, Fonyödon (Szepr.), 
Bd, Zrimeum quercinum Pers. (Bf, SzerL. 19). Melyebb- es szabälytalan-sallangü, 
egyik-mäsik sallangja üjra kar&jozott. Makkos pelda. Makkceseszejenek felsöbb pik- 
kelye vekonyabb &s halavänyabb, azert a makkcseszeje ketszinü. Pancıe is ilyen- 
forman különbözteti meg a Qu. Austriaca-töl (Verhandl. zool.-botan. Gesellsch. 
1856, 570); — var. Qu. Austriaca Wırıv. Sp. pl. IV. 1805, 454, SZHW (Qu. Cerris 
Hag. 16, 18, non L.), sekelyebb- &s egyenletes-kar&jü, makkeseszeje egyszinü. A bp 
eleg gyakori, egyenkent vagy kisebb csoport, Fd hegyen; Aszöfö es Pecsöl közt 
erdöt alkot. Gubacsai, mint a töalake, toväbbä a (ynips cerricola Gir., C. glutinosa 
var. cononata (GiRr., — subvar. cycloloba BorsB., Botan. Centralbl. 1889, nr. 5, 130, 
foliis aequaliter sinuatis, sed lobo rotundato mutico. A, Fd hegyen. Gubacsa a 
Neuroterus lanuginosus GR. — (Ju. conferta Kır. in ScHuLT. Ö. FI. I. 1814, 619, 
SzHW emliti, de bizonynyal csak Szlavoniära gondolva. 
361. Fagus silvatica L. 998, SzZHW, Sımk., erdöben, de erdöt csak Kh vide- 
kenek magasabb h. alkot, a Bd tetejen egyenkent, egyebütt a bp eltörpülve, de 
a letarolt lejtön nincs. Inkäbb a parttöl beljebb kezdödik az elterjedese. 
Castanea castanea L. 997 sub Fago (C. sativa Mırr.) ültetve ritka, a Bd szöllei fölött s a 
kh-i szöllök közt lättam /C. vesca GAERTN., SZHW). 
27. csaläd. Szilfafelek, Ulmaceae. 
362. Ulmus campestris L. 225, HA. 16, 18, SzZHW, a bp lejtöin elszörva, itt- 
ott a keritesben eltörpülve. A Bd üj hajtäsainak a levele vältozatos, a csücsa fele 
megnyült-nagyfogü. Hajtäsainak äga gyakran paräsodik (U. suberosa Eurn., SzZHW). 
Ks, Zetraneura ulmi L. gubacscesal. — Linnk szava: «foliis duplicato-serratis» &es a 
«folio latissimo scabro», valamint Linn£ herbariumänak U. campestris-e is azt iga- 
zolja, hogy az U. campestr is 1. = U. montana WiımH., SZHW = U. scabra Mir. — 
363. U. mitens Morncn, Meth. 1794, 333 (U. glabra MırL. 1768, non Huns. 1762); 
a bp lejtöin elszörva. Cserjeje veletlenül Ks nädasäban is (122. old.). Akarattya 
mellett öriäs, terebelyes, magänos fäja van, melyet a nEp Räköczy-fäanak nevez 
(BERNATH i. h. 1—2. old.), ! Hegyeshalmi FiscHer KARoLY Ur keresemre kis ägat kül- 
dött röla s azt irja, 690 cm. kerületti; — var. ranthochondra G. Beck, Fl. N.-Ö. 
1890, 313, Kh völgyeiben, Budan. 
U. pedunculata FouG. Mem. ac. sc. nat. Paris 1787, 211, itt-ott ültetve. 
Koralszilfeler, Celtidaceae. 
Celtis australis L. 1043, ültetve, H. 
! Räköczy tölgyfäi Bazin videken (Term.-tud. Közl. 1897, 456.) mäs faj öriäsa. 
