338 Füzfafelek, Salicaceae. Barlangöfelek. Salsolaceae. 
purpurea) A völgyeiben, — S. subthermalis Bors. exsicc. (Salir sordida Kern. Ver- 
handl. zool.-botan, Gesellsch. 1860, 257, non ScHLEICH, ex Ser. Ess. Saul. 1815, 65, 
nec For.) foliis obovato-lanceolatis, reticulatis rugosisque tomento subfoliari magis 
persistente differt (O-Buda), S. Pontederana Wırrv. Sp. pl. IV. 661 autem, ex Ponte- 
derae citatione (Compend. 148, 149): «S. pumila alpina nigricans, folio elaeagnino 
serrato» et statione alpina (Mont cenis) omnino diversa arbuscula est. — 379. S. 
irreflexa BorB. Kert 1899, 12 (S. crnerea X rosmarintfolia), Salicı subsericeae DöLL. 
Fl. Bad. Il. 1859, 517 (S. cinereo-repens Wınm.) affınis quidem, sed fere eadem 
ratione ac S. rosmarinifolia a S. repente diversa. Folia angustiora, superne parum 
latiora, obverse vel simpliciter lanceolata, inferne angustiora cuneataque, acuta vel 
breviter acuminata, apice non reflexo (in S. szbsericea, more S. repentis parum 
reflexo), margine integro vel serrulato, iuniora utrinque pubescentia, demum gla- 
brata, subtus more Saleis purpureae glaucescentia, nonnulla praeterea etiam viola- 
scentia. Amenta illis S. cznereae similiora, sed paulo minora, praesertim angustiora, 
stylus distinctus. Notis ceteris S. subsericeae aut S. cinerea-repenti congruens esse 
videtur. Sf homokjän, Aquincum retjein, Köszegen es Rohonezon is. — S. irreflexa 
a S. rosmarinifolia habitum humilem repentemque atque organa illis S. cznereae 
minora, nec non colorem pro parte habet, illi ceterum minus similis. Magis S. ceneream 
in mentem revocat, a qua differt organis minoribus, foliis tenuibus, pube eorum 
laxa tenui, ramis demum glabratis, origine hybrida etc. — S. Danubialis BORB. 
Kert 1899, 12 (S. rosmarinifolia X caprea) ex insula Csepel prope Soroksär, foliis 
ovato-lanceolatis, nonnullis turionum S. capream in mentem revocantibus, supra 
virescentibus pubescentibusque, subtus sericeo-incanis, superne angustioribus, acutis 
acuminatisque etc. a S. zrreflexa diversa. — 380. 5. caprea L. 1020, Kh (SzZHW), 
a Bd tetejen eleg, a partjän is, Al, de Bg, Fd, Sf es Tp körül is, a Csapi-hegyen. 
A Badacsonyon barkäjänak ellombosodäsäb6öl csaknem olyan nagy levelek lesznek, 
a minök az ägak levele. Gubacsa: (ecidomyia rosaria Lw., C. capreae \NINN., — 
var. orbiculata Kern. Verhandl. zool.-botan. Gesellsch. 1860, 248 (var. rotundifolra 
Ser. Ess. 17, non Wirrn. nec Traurw.), a Bd. — 381. S. Reichardtii Kern. Nieder- 
Öst. Weiden 1860, 249 (S. cinerea X caprea), a Bd tetejen ritka. — 382. S. rosma- 
rinifolia L., Sp. pl. 1. 1753, 1020, a «foliis integerrimis, lanceolato-linearibus, strietis 
sessilibus, subtus tomentosis», valamint «S. Jumilis angustifolia Baun., Pinax 474» 
S. humilis repens angustifolia Lo». Ic. 2, 137 szerint — S. angustifolia WULF. Kh 
(SzHW), Sf homokgätjäan böven, Vd, Tp körül. Sümegen (Kır. mspt. Fol. Lat. 
3061); — var. argyrotricha Bors. Erdesz. Lap. 1887, 236, Sf homokjan ritka ; — 
var. pratensis Host. Sal. 1828, 15, a szeleslevelü elteres, de belöle keskenylevelü 
virägzö vesszö is sarjadzik, Sf homokjän. — A S. rosmarinifolia levele visszäjan, 
Vindornyalak körül, aprö laposas, magforma gubacs kepzödik. 
383. Populus alba 1. 1034, SzHW, md. — 384. P. canescens Aır. Hort. Kew. 
III. 1789, 405, pro var., Kh (SzHW), Sf, Diplosis globuli Rüss. &s Phytoptus populi 
Nar. gubacscsal (Sz£pr.). — 385. P. tremula L. 1034, SzHW, erdöben elszörva a 
bp, a Bd partjän is. Rajta is el a Phytoptus v. Batoneus populi KIRCHN., — var. 
villosa LAnG, Syll. soc. Ratisb. I. 1824, 185, a Bd. — 386. P. migra L. 1034, SzHW, 
leginkäbb ültetik, Sf homokjän, Pryllocoptes populinus Nau. gubacscsal (SZEPL.). 
P. Italica Duroı, Wilde Baumz. II. 1772, 141 (P. nova WınterL 1788, P. dilatata Ar. 
1789, SZHW;, P. pyramidalis Roz. 1790, SzHW, ültetik; P. Pannonzca Kır. in Bess. En. 1822, 38 
nevü cserje alakja Sf Pemphigus bursarius L. (HorvAru G.) nevü gubacscsal tele van. 
31. csaläd. Barlangöfelek, Salsolaceae. 
A sös es gazos hely, häzkörnyek növenyzete. 
387. Salicornia herbacea L. 3, Fokszabadi sös h. (Kır. Add. 53). 
Atriplex hortense L. 1053, SzHW, fözeleknek termesztik, nehol (Kh) elvadul. 
388. Arriplex novum \WinTErL, Index 1788 (A. nitens SCHKUHR, Handb., 1803, 
541, SZHW, A. acuminatum W. Kır. SzHW), gazos h., Kh, Bf (Sıcm. 47), A, 1°, 
