340 Par6jfelek, Amarantaceae. Söskafelek, Polygonaceae. 
acutifolıum Sm. Engl. Bot. XXI, t. 1481, 1805 elterese, zöldseg közt, müvelt h. 
md. — 406. Ch. botrys L. 219, SzHW, mint erösszagü dudva kertböl, homokos 
&s müveletlen mezön elvadulva md. — Ch. ambrosioides L. 219, amerikai jöveveny 
Kh elhagyott h. (SzHW), n. v. Baböcsa (Kır. Bar.). 
40%. Salsola Kali L 222, Sımk.; hazai alakunk nem a typus. Az autor szava 
szerint: folia subulata crassa spinosa, valamint a Flora Danica 818. kepe szerint is, 
a töalak az, melyet Fenzı a LeoperR. i. h. 798. old. var. crassifolia hirta‘ vagy 
Pontica PaıL. synonymonnal idez. Ez nälunk a tengermelleken nö. Nem lehet a 
mienk a S. Tragus L. sem, mert ez egesz meztelen €&s nagyon hosszüu vekonyka 
levelei vannak. (Läsd Lxpes. 799. old., Gussoxe Fl. Sicul. I. 299. old.). A mi 
növenyünknek legnagyobb resze a 8 angustifoha-hoz (Fexzu 1, c. 798) mint f. 
trichosoma tartozik s ez nö elszörva md, kivält a dp. Szära meg a levele szörös s 
hihetöleg a Parzas var. aspera-jäval? esik össze; ritkän egeszen kopasz (var. calve- 
scens GREN. et Gopr. Fl. Frange IN. 1855, 31), pl Nyiregyhäzän; — var. Zenui folıa 
Mey. Chlor. Hann. 1836, 470; Moo.-Tanp. Chenop. 1840, 136. Bf, Bg mezöin. Ezt 
a fajtät gyakran a S. Tragus-szal egyesitik, de a S. Tragus egeszen kopasz fü. 
408. Kochia scoparia L. 221, sub Chenopodio, SzZHW, Has. 13, seprönek 
termesztik, elvadul. — 409. X. laniflora Gm. Reise I, 1774, 160 (X. arenarıa 0. 
longifola Kocu Syn. 1837, 605, keletibb alak) Kekküt (Salsola aren. Kır. Bar.), 
Sf, Fd homokjäan. — 410. Ä. frostrata L. 222 sub Salsola, Sf es Kajar közt a 
part lejtöjen (Kır. Bar.), Ks szäraz dombjain! — 411. A. sedoides ParL. Reise |], 
1771, 492, Fok-Szabadi szöllei közt es sös h. (Salsola cinerea Rel. Kit. 5; Fok- 
Szaladiensis sajtöhiba.). 
412. Sueda maritima L. 221 sub Chenopodio, Fokszabadi sös helyein (Kit. Bar.). 
32. csaläd. Parejfelek, Amarantaceae. 
413. Polycnemum arvense L. 35, a «Herniaria foliis longis angustis acuminatis 
et glabris» Magnol, char. 51 idezete, valamint a franczia termöhely nyomän — 
P. maius Scnimp. in lit. 1826 et in Dörr, Rhein. Fl. 1843, 287; var. pinifolum 
Rcug excurs Il. 1832, 583; frissebb talajon elszörva md; — var. viatıcum Parı. 
Illustr. 4. 1803, 57 (multicaule Wawur. Sched. 1822, 24; var. minus NEILR., P. ar- 
vense Autor., SZHW, b. brevifolium Nkirr., Sımk, elszörva md. — 414. P. Heuffelu 
Länc, Syll. pl. II. 1828, 219 (P. arv. folio capillaceo L.) a Bd erdös tetejen Her- 
niaria hirsuta tärsasägäban (Sımk.) VB, Ks szäraz dombjain! — 415. Amarantus 
retroflexus L. 991, SzZHW, Hap. 12 (A. kybridus Rel. Kır. 10, non L.) md. — 416. 
A. viridis L. 1763, 1405 (A. Blitum Koch, Simk., SzZHW) gazos h. nem közönseges, 
Ks, Bf, Gys, Kh, H, Recse. — 41%. A. commutatus Kern. OBZ. 1875, 194; Bd, 
Füred elhagyott h. — 418. A. Bltum L 990 müvelt földön, kivält szöllöben a bp. 
A. caudatus L. 990 mint kerti viräg elvadul: A, Bf. 
33. csaläd. Soskafelek, Polygonaceae. 
419. Polygonum amphibium L. 361, SzZHW, s pedig Lin£ szava szerint a 
typus a parti alak (var. zerrestre Lsers: Fl. Herb. 99), az egesz parton, a viz közele- 
ben, Kis-Ors, Kt is; var. fuitans L. Fl. Suec. 1755, 129 (var. aguaticum ILeErs, 
Fl. Herb. 1775, 99; var. »atans MorncHh, Enum. pl. Hass. 1777, 328), a tö szelen 
elszörva a bp, a Zaläban F (Bor. FK. 470), H, a Siöban Sf, — var. coenosum 
Kocu, Syn. 1837, 617, Almädi es Alsö-Eörs közt a szärad6ö parton (v ö. 105—107. o.). 
420. P. lapathifohum \.. 360 md; — var. leucanthemum Bore., floribus albis, Al, Ko- 
I Eredetileg TEnorE Sylloge Fl. Neap. p. 184 (1831.) az autora, a var, hir/a Moa.-TaAnn. 
Chenop. 1840, 136. k&söbbi eredetü. — ” Illustr. 28, 
