Söskafelek, Pol ygonaceae. 341 
loska. — 421. ?. fomentosum SCHRANK, Bay. Fl. I. 1789, 569, nedves h. eleg ritka: 
Kh (7. incanum Scum., SZHW), Bg, Bd. — 422. P. persicarium 1. 361, SZHW, md. 
de ritkabb; — var. albicomum Bors., fl. alb. Tp. — 423. ?. minus Hups. Fl. Angl. 
1762, 148, Sımk. 198, a part körül md, Recse, Pecsöl is; — var. albidum Bı. et 
FinGErH. Comp. 1825, 509, Kh, H, az Ustilago utriculosa Tur. üszöggel, mely mint 
fekete por pusztitja el a virägot.! — 424. P. subglandulosum Bors., Temesmegye 
veget. 33 (LP. sub-Aydropiper X minus), Bg nedves h. Folia praesertim superiora, 
ut in ?. minore basi rotundata, etiam ochreae longe ciliatae, differt tamen foliis 
inferioribus basi angustatis, petiolatis, nec non floribus paulo minoribus, inferne 
plus-minus glandulosis, quos a ?. kydropipere habet. Folia minus ac in P, minore 
acuminata, glabra, ad margines, nec non ad nervum medium (utrinque) ciliolata — 
425. P. mite SCHRANK, Bay. Fl. I. 1789, 568, nedves h. ritkäbb, H. — 426. hydro- 
piper 1. 361, SzHW, md; — var. Hungaricum Bor». Bekesvärm. fl. 60, az elöbbivel 
kivalt Recse meg a Bd körül. — 42%. P. aviculare L. 362, SAENW, mals — Yan, 
triviale \WINTERL, Index 1788 (P. erectum Roru, Tent. 1789, 455, non L, 1755), 
A, T, Rt, Kh; — var. Monspeliense Tuiesaup. in Pers. Syn. I. 1805, 439 (var. vege- 
Zum L.ev.), T, Bd, F, H; — var. duxifolium Nurr. in BoNGARrD, Veg. Sitcha 1833, 161, 
T, Bd. — 2. arenarıum W. et Kır. Icon. t. 67, 1801, Khv (SzZEIW), n. v. — 2 7o- 
rıdım WINTERL Index 1788. — 428. P. graminifohum Wierze. Flora 1842, 280, Fd 
homokos mezein, Sf, Kiliti fele. — 429. P. Bellardi Aır. Fl. Ped. II. 1785, 205, 
SzHW, szäraz lejtön, szöllöben: A (Rel. Kit. 110, Addit. 60), Bf (Sıcm. 47), Ta 
templom alatt. — 430. ?. convolvulus L. 364, SzZHW md. 431. £. dumetorum 
L. 1762, 521, SzHW, szöllöben A (Rel. Kit. 10), Bd, T. 
P. orientale L. 362, kertben, Bg. — P. Hagopyrum L. 364, SZHW, nehol termesztik. 
432. Rumex maritimus L. 335, SzZHW, a Siö menten (Kır. Slav.), Bd partjan!!, 
Vd. — 433. R. limosus Tuuın., Fl. Par, 1799, 182, a Balaton partjän (R. paluster 
SM. 1800, Rel. Kit. 111, SzZEHIW) md. — 434. R conglomeratus L. MURR. Prodr, 
Stirp Goett. 1770, 52, md. — 435. R. viridis Sm. Fl. Brit. 1800, 390, Vällus es 
Vanyarcz belsöbb erdeiben ! (R. sangwineus SzZHW, non L. 334; R. condylodes M. 
BıeB., SZHW), VB. — 436. R. obtusifolius I. 335, SzZHW, nedves h.a bp. md, H, Vd, 
Tp, Vaszoly Es Asszöfö közt iss. — 43%. R. sülvester Lam. Fl. Er. III. 1778, 4 sub 
Lapatho, H es Büdösküt körül. Földrajzilag szorosan nem välik külön a R. obtusi- 
Jolius-töl. Ez hazänkban inkäbb a fölvideken nö, a R. silvester inkäbb az alvideken, 
de emez magasabbra is hathat (Zugliget felsöbb resze, Disznöfö), mint a X. obtusi- 
Jolius (Lipötmezö aljäban), a mint a legelö jöszäg szethurczolja. — 438. R. crispus 
L. 335, SZHW, md. — 439. R. Patientia L. 333, Ks, Al, Bf, Kh es Kt häzai körül, mint 
regi termesztes maradeka. — 440. R. odontocarpus SAnpor in Bors, Budap. k. növ. 
1879, 78, inter synon. (X. biformis Menyu. Kalocsa 1877, 161, non Lange, Index 
sem., h. Haun. 1857, 26; R. stenophylius Sımx. M. N. Lap. 1877, 127, non Lern. 1830; 
cr. ÖBZ. 1887, 334, 1892, 185) Ks, Sf nedves h. — 441. R. acutus L. 335, SzZHW 
(var. Dauerı Aschers. Fl. Brand. 1864, 585; R crispus = obtusifolius) Rf, Ba. 
442. Rumex Balatonus Borp. ined. n. sp. hybr. (R. odtusifolins X Patientia). 
Habitu elato, radice perenni; caulis sulcatus crassus, in triente superiore ramosus, 
ramis elongatis sulcatis, florigeris. Folia parum undulata, magnitudine fere Rumzicıs 
Patientiae, inferiora atque media late cordato-ovata, infraramea oblonga vel elon- 
gato-lanceolata, summa lineari-lanceolata, basi angustata, sat firma, supra glabra, 
subtus in nervis asperula. Petiolus canaliculatus. Racemi inferne laxiores vel inter- 
rupti, superne densissimi, confluentes, inferiores basi foliigeri, ceterum aphylli. 
Perigonii foliola interiora fructifera late cordata, reticulata, magnitudinem_ illius 
R. Fatientiae adaequantia, aut paulo minora, circiter 6 mm. longa, 6—8 mm. lata, 
in triente infericre dentata, dentibus triangularibus aut magis elongatis, apice acuto, 
more KR. erubescentis non in acumen producto, virescentia, omnia callifera, callis 
duobus unico maiore ovoideo conspieue minoribus. Fructus trigonus minor nitidus 
' Leunis: Synopsis der Pflanzenkunde, III. kiad., III. köt. 568. 1. 
