344 Helyakuütfelek, Dipsacacteae. 
typo, var. canescente, brachyclini composita; Scabiosa arvensis SzHW), szäraz füves 
h. md, Veszprem (Jutas), Tp es Hegymagasi között. Foliis plerumque pinnatifidis, 
aut bipinnatifidis, subtus densius canescenti-pubescentibus setulosisque, dıplotricha. 
Cr. quondam HEuUFFELIUS 1. c. An. Pannonicam (non JAcQ.) «incanam, stellulato- 
pubescentem aut stellato-setoso-pilosam» esse dicit. Yoliorum pagina inferior re vera 
diplotricha. setulosa, praeterea pilis minoribus plus-minus densis albicantibusque, 
nonnullis eorum bifidis aut pluribus ex eodem puncto ortis («stellatis»). PORTEN- 
sScHLAG (ma a beesi udv. müzeum gyüjtemenyeben) Se. pubescens-nek itelte; nagyon 
tökeletlen, a viräga szine bizonytalan. 1894. jün. 22. a veszpremi ällomäs (Jutas) 
körül, elzart füves h. feher-, feheres- vagy csaknem feher-virägü is volt, de szäritäs 
alatt a virag inkäbb megkekült. Ugyanitt kiväaloan nöi peldäja is sok, s pedig nem- 
csak a var. canescens-nek, hanem a következö brachyclinis-nek is. Szep piros (mint 
a An. Pannonicd-&‘, lila vagy kek virägaban a rövid him satnyäs, a bibeszäl kinyulik 
(los gynodynamus, imprimis femineus). Söt a szirom sallangja keskenyebb is lehet, 
jobban megnyulik, az egesz feszke szebb &s teljesvirägühoz hasonlit. A vajszinviragü 
Kn. Pannomica Hxurr. Flora 1856, 52 (Scabiosa arvensis var. ochroleuca GaunD. Fl. 
Helv. I. 1828, 390, An. Banatica Neitr. Aufzähl. 1866, 371, Sc. leucantha SzHW) 
töredeke HayxnaLp gyüjtemenyeben megvan. WiırrzBickı Büdöskütnäl 1822. junius 
hönapban gyüjtötte, mint aprö- es sürü-szörü, szürkellö füvet. Feherviragu Anautıa 
Büdösküt täjekan mostanäban, söt a An. arvensis vagy elterese se terem, DEGEN is 
siker nelkül kereste. A regi pelda viraga csaknem egyenlö. A An. arvensis var. 
canescens inkäbb himes (flos androdynamus) &s inkäbb nöi (flos gynodynamus) 
viraggal vältozik. Amaz (him pelda) nagyobbfeszkü, szelsö viragai sugärzök, emen- 
nek a feszke kisebb, a virägai egyezöbbek, a szelsök nem vagy alig sugärzök. Ez 
a nöpelda (exemplar femineum); — subvar. asecta Borg. foliis omnibus indivisis 
canescentibus, sed illis An. szi/vaticae 3—4 plo minoribus. Füzfö, Kh, H; — var. 
zastonea Borp. in Barnxırzı Herb. Europ. 7770 (1894), Nloribus aequalibus cum capi- 
tulo multo minoribus, praeeipue foemineis, illis Zasiones plus minus similibus, stylis 
longe exsertis. Füzfö es Jutas körül. — A An. campestri ANDrZz. foliis subtus den- 
sius canescenti-pubescentibus, ut in var. canescente differt, — var. brachyclinis BORB. 
ined., foliis anguste sectis, capitulo floribusque minoribus, involucro abbreviato, 
floribus foliola anthodii 2—3-plo superantibus, his ovatis vel lanceolatis. Veszprem 
füves h., Jutas, Ks, VB, Füzfö, Gys, Vanyarcz völgyeiben; — var. decıpiens KRrAs. in 
Encr.: B. Jahrb. 28. köt. 1900, 206, eadem ac var. canescens, sed foliis fere omni- 
bus, fere ad basim caulis reductis, pinnatifidis; involueri foliolis ovato-lanceolatis, 
florum longitudine duplo brevioribus. Jutas füves h. A tengermelleki flöränkban a 
Knautii-nak ez a termete ällandö Es uralkodö (A. purpurea VıLL). 
444. Kn. Pannonica JacQ. Enum. pl. Vind. 1762, 22, sub Scabiosa, Observ. 
Ill, t, 72 (non Heurr.), Borg. TTK. 1896, 336337 (Scab. montana 1. 1762, 143, 
Trichera P. Bors. TIK. 1894, 489), Kh (Se. svatica SzZHW, non L. 1762), A, Koloska 
sedjenel (Bor. Bot. Centr.-bl. 1895, Beim. Il. 98), Väszoly, Gys völgyeiben, Büdös- 
küt fele, Reese, Kanizsa böv. Csinos piros virägäert kertbe illö; — var. dolichodonta 
Borg. Bot. Centr., Beih. Il. 1895, 98, Gys hegyein, Vd es Karmacs körül, több mint 
meter magas peldak ; — var. angustata BorB. ined. foliis conspicue angustioribus 
lanceolatis, serratis, longe acuminatis; ‚rosula centralis florendi tempore viget. A An. 
intermedia PERNH. et WETTST. praesertim molliter et breviter pubescens differt. Kh 
erdeiben Büdösküt körül (Bors. TTK. 1893 606). Jacoum leiräsa, kepe Es eredeti 
növenye! valamint Crusıus rajza (Pann. 435) nyomän ketsegtelen, hogy nem a 
rozettätlan A, sılvatıca L. lappang növenyünk alatt (v. ö. 161, 218. o.). 
415. Succisa succisa |... 98, sub Scabiosa (Aszerocephalus s. War, SzZHW), 
csak a var. kzrsuta WaLır., Sched. 1822, 52, Kh (SzHW), H, Tp nedves retjen, 
Kh feszekpikkelye megnyülik, nagyra nö; — var. szenophylla Bore., foliis lineari- 
lanceolatis, elongatis; bracteis quoque longis, e basi latiore linearibus, capitulum 
tripto superantibus, H; — var. zxcisa Horusy Fl. Trencs. 1888, 52, Kh, Tp, Bpest, 
Bekäs-Megyer, foliis pinnato-dentatis. — 476. S. inflexa Kıur, Dykeyon. rösl. Il. 
1786, 56, sub Scabiosa (Sc. australis WuLr 1805, SzZHW), H nädasa m. 
