Feszkesek, Compositae. er ; 345 
441. Scabiosa agrestis W. et Kır. Icones t. 204, 1806, non SchHm. Fl. Bo&m. 
1794, 76, Khv (SzZHW),n. v.; Se. columbaria L.99, Kh (SzZHW), a bd-i öböl retjen 
(Hag. 12) n. v. — 4%8. Sc. ochroleuca L. 101, md; — var. aeguiflora Bor». Vasv. 
növ. 187, Rf. Exemplar praecipue femineum ; — var. Scopoliü Link, Enum. horti 
botan. Berolin I (1821), 128 (var. angustiarum Sımx. Ak. Közl. XVI. 1879, 141) 
foliis minus fissis, rachi integra dilatata a typo differt. Aberratio semifissifolia, quae 
in Dipsacaceis saepius occurrit. Ks szäraz füves helyein, egyszersmind forma mon- 
struosa perinvolucrata, involucri foliolis frondescenti accretis, ut in Suceisa p. 344, 
Knautia p. 343. — 4%9. Sc. canescens W. et Kır. Icon. t. 53, 1801, SzZHW, meg 
pedig a kopaszabb hegyi alak (Sc. suaveolens Desr. Tabl. bot. 1804, 110. foliis 
glabris vel parum pubescentibus, Felsö-Eörs (Rel. Kır. 111), T (S. zncana Kır. Bar.), 
Cserszeg hegyen s a völgyekben, Kh, Gys, A, Koloska szikläs h. A borzas töalak 
inkäbb homoki, ezt a Balatonnäl n. v. 
40. esaläd. Fesskesek, Compositae. 
a) Satorozo feszkesek, Corymbiferae. 
480. Eupatorium cannabinum L. 838, SEHW, md; — var. salicifohum Bore. 
M. orv. term.-v. Munk. 1891, 487, Bd, Bd-Tomaj partjän, Recse. 
481. Petasites hybridus |. 866, sub Tussilagine, nr. 6 (Tussılago P. ib. nr. A), 
Kh (Kır. Add. 68), Bf (Sımk.) sedje menten. — 482. P. albus L. 366, sub Tuss. 
(T. alba et spuria SzHW, non Reız.) Kh &s Gys völgy., nedves h. eleg ritka. 
483. Tusstlago farfara l.. 865, elszörva Kh (SzZHW), Bf (Sınk.), VB, St, Be, Bd. 
484. Aster tinctorius WarLr. Linnaea 1840, 641, Kh (A. Amellus SzHW, non 
L), Särkänyerdö (Has. 11), Bf, A, Csp. — 485. A. Pannonicus Jaco. Hort. Vind. I. 
1770,t.18, Kh (A. P. et Trıpolium S-HW, Bors. FK, 472, non L.), Ks, Sf, Fok-Szabadi, 
Szäntöd, Bg sös partjän eleg ritka, T r&tjen (Sımk.), Lepseny es Kajar közt, Kövesd. 
486. Erigeron Canadensis |. 863, SzZHW, Has. 16 md, meg Büdöskütnäl is. — 
48%. E. corymbosus WALLR. Linnaea 1840, 642 (E. acer SzZHW, non L.; var. 
leucopappus ScHuR, Enum. pl. Transsilv. 1866, 308) Bf, Gys, Kh völeyeiben, Sf 
homokjän jün. jül. Bg. 1894. mäj. 5. Koräbbi nyärel6z6 elteres, az öszi E_ crispulus 
követi. Merev, egyenes-szärt, /evele nagyobb, nyelvforma /apos, vagy keskeny, 
hosszas-ländsds, szörös. Gyökere ketnyärcltü vagy kevessel toväbb el. Szdara meg- 
lehetös sürü, vızszintes €s aprö szörökkel szürkellik, virägzata laza, az apröbb pel- 
däke fürtös, az eröteljesebbe fürtösen sätoroz6. Elagazäsanak tengelye, feszkenek 
nyele, hegye-levele vizszintesen szürk&sborzas, bobitdja feherlö, feszekpikkelye feheres- 
bolybos. Gyakori az orszägban, Erdelyben is (Hosszuasz6 legit Barın, Petrozseny 
Kolosvär). — 488. FE. crispulus Bore. ined. Inkäbb többnyäreltt, viragzäsa idejeben a 
tavali szär maradvänya gyakran läthatö. Berzedt-ägü, kopaszabb &s zöldebb, mint 
az elöbbeni, /evele kisebb, keskenyebb, gyakran bodros, keskenyländsäs, mind a 
ket oldalän keves- Es lesimult-szörü, gyakran a szabad szemnek csaknem kopasz. 
Virägfeszke sätorozö, sürübben csoportosodik, mint az elöbbie. Feszkenek a nyele, 
viräagfeszke kevesebb- es rövidebbszörü, tehät zöldellöbb vagy barnäsabbszinü, nem 
szürke, mint az elöbbie. Sugärviräga szep lila, a szennyesfeher bobitänal eszrevehe- 
töen hosszabb. Aug. Szept. A bp. füves parlagjän, Sisfok Söstavänäl, Bg. Rrichen- 
BACH (Flora German. excurs. 239.) es Urrarovsky (Prodr. 223) szavaiböl meltän 
következtetem, hogy az Erigeron fajai között evszakbeli mäsformasäg (saisondimor- 
fismus) uralkodik (299, 303. o.). Az E. crispulus az Erigeron serotinus Wezinz (Flora 1830, 
258; E. acer? L. 863) parallel, bodroslevelü elterese, a melytöl kivält a kopaszabb 
vagy puhäbbszörü külseje &s feher böbitäja különbözteti meg. — 489. E. praecox 
CELAR. Prodr. 1891, 223 pro var. (E. rufopappus? Scuur 1. c. 308; 2. flexuosus et 
E. serotinus Vuxor. Compositae p. 7 et 8, 1881). Bf hegyein (1891. jül. 27), Horvät- 
orszägnak szämos helyen gyüjtöttem. Fiatalabb korban (jin.) szörösebb, kesöbb 
