346 ß Feszkesek, Compositae. 
kopaszabb, zöldebb, de a levelenek mind a ket lapjan keves, lesimulö szöre van. 
Iyen a bf pelda. Szara szögletes, szörös. Levele lapos, megnyult. Böbitäja vöröslo. 
Az eszakibb «FE. serotinus WHE.»-nak nyärelejei nemzedeke. 
490. Stenactis annua L. 875 sub Astere, SzZHW, elszörva md; — var. coerule- 
scens BorB. M. Orv. Term.-v. Munk. 1894, 277, Gys völgyeiben. Pecsen kivü! Sestina 
Zagräb, a Gosjak-t6 körül (Richter L.) Horvätorszägban s Velem körtil Vasvärm. 
491. Bellis perennis L., 886 SzHW, Sımk., a bp., Recse, Kh partjän is. 
492. Solidago virga aurea L. 880, Kh (SzZHW), Bd a Kökapu szikläin, Recse. 
493. Linosyris linosyris L. 841 sub Chrysocoma, Kır. Add. 72, Rel. Kır. 111, 
SzHW, Has. 11 a bp. füves lejtöin. 
494. Micropus erectus L. Sp. pl. 1753, addend. numeris haud. notat., post in- 
dicem a bp. szäraz lejtöin Akarattyätöl (Hırzeer. 40, Rel. Kır. 111) Zänkäig (Has. 
13, 17). Sımkovıcs 193, a HABERLANDT növenyet a Frlago arvensis-hez vonja, mert 
Hap, ezt a videkröl nem emliti. Minthogy azonban ez a fü a Balatonnäl eleg 
gyakori, SIMK. kivetelevel, masok is leltck itt, HAB. is lelhette, annäl inkäbb, mert 
valöban Zdlago vulgarıs neven a Micropus-hoz hasonlö F, arvensis-t is emliti, s 
magam Mecropus-t T., Dörgicse fölött, a Ha. közölte helyen szinten lättam. 
Inula Helenü 1. 881, SzHW;, Nagy-Recse meg az ällomäs közt a sed m. 
böven, nehol kertben. —- 495. /. Germanica 1L. 883, Rel. Kır. 111, Kit. Bar., 
SzHW, a bp. elszörva, Cecidomyia (Diplosis) subterranea FRFLD. gubacscsal (Bf), de 
a Bd nincs. — 496. /. ensıfola L. 886, Rel. Kır, SZHW, a bp., de nem gyakori; — 
var. /atıfolia SCHUR En. Transs. 313, Al, SzK szikläs füves h., — 49%. 7. hybrida 
Baung. En. Il. 1816, 132 (2. ensif. X Germ.), a szelesebblevelü Bf Tamäshegyenek 
a tetejen, Ks dombjain; — var. pseudoensiformis Schur, ÖBZ. 1861, 92, a keske- 
nyebblevelü, u. i., A. — 498. /. Vrabelyiana Kurn. ÖBZ. 1868, 297 (T. ensifolia X 
subhirta), Ks, Al, Kh (Gyötrös) hegyein,; — var. subcordata Borg. Bpest növ. 1879, 
84, Kh. — 499. 7. salicına L. 882, SzHW, Rel. Kit. 5° de csak a szäraz-hegyi 
alakja: a var. subhirta C. A. Mey, Fl. Wiatka, 1848, 46, (/. obvallata Kır. Add. 73, 
1863) a bp, itt-ott (Bd) megszakadva, Kt. Szära lent, valamint az alsö levele borzas, 
a ritka /. Zetruscd-€ MorETTi, Diar. phys. Ticin. IV. 1822, 54 kopasz. Ha az eszakibb 
!. salicina a regibb nedvesreti typus, akkor az /. subhirta a szäraz talajon vält ki 
belöle (260. old.). — 500. /. semihirta Borg. Ak. Közl. XV. 1878, 372 (I. hırta x 
subhirta,; I. Menesiensis Sımk. ÖBZ. 1889, 13), a kh-i hegyeken. — 501. 7. kırta 
L. 883, HırLegr. 40, SzZHW, hol agas, hol ägatlan, vagy vegyest a bp; — var. 
angustata BorB. in BEck, Monogr. Inul. 1881, 30, VB, Gys. — 502. 7. oculus Christi 
L. 881, Rel. Kit. 111, a bp. szäraz lejtöin VB-töl T-ig (Hae. 17), Kh (SzHW), Fok- 
Szabadi (Kit. Bar.). 503. /. squarrosa L. 861, sub Conyza, SzZHW, non L. Sp. 
1763, 1240 (/. Conyza DC, SımK.), a bp. elszörva, H. — 504. /. Britannica L. 882, 
SzHW, Sımk., md; — var. angustifoha BoEnNn. Fl. Monast. 256, 1824, Al, Kh. — 
Az Inula hazankban a szöllötermeles kiseröje. Jö bortermö h. sok /nzla szokott nöni. 
A Balaton melleken kevesebb (279. o.). 
305. Pulicaria pulicaria L. 882 sub Inula, SzZHW, nedves h. md, de inkäbb 
cesak szälonkent. — 506. ?. dysenterica L. 882 sub Inula, SzZHW, u. i, H, Kt. 
A nöalak (gynodynam): var. Zaurzca M. BıeB. Fl. Taur.-Cauc. II. 1819, 575 (7. 
ulıginosa STEV., DC. Prodr. V. 478, non Horrms. et Lmk, ?. Steven Nym. Syll. 19), 
Ks, Bd-Tomaj, Szgl partjan. 
30%. Buphthalmum salicifolium L. 904, Khv (SzHW) n. v. 
Helianthus annuus L. 904, olajnak termesztik. — /7. fuberosus L. 905, nehol kertben, Ks 
zab köze takarmänynak vetik (esicsöka). 
508. Didens tripartitus L. 831, SzHW; nedves h. md. — 509. D. cernuus L. 
s32, SzZHW. rendesen sugärzö feszekkel, u. i., H. — 2. annua SzHW- (?). 
510. Anthemis Austriaca Jaco. Fl. Austr. V. 1778, 22, SıprL., SzHW, a bp. 
munkält h. szälonkent, Vd körül is. — 5il. A. tinctoria L. 896, SapL., SzZHW, 
! A Reliquiae Kitaibelianae Iter Baranyense-je több helyen Ärocsi közseget emlit, a mi ket- 
segtelenül Aräcs, a balatonmelleki közsegek között. 
