348 Heszkesek, Compositae. 
Sz. Mark szigetszirtjere, mennyi tömentelen ott, ugyan olyan körülmeny közt, az 
Artemisia saxratılis, söt ugyan olyan kiseröi vannak, a mely mediterrän füvek ma 
Bf hegyein is böven Es jellemzöen nönek (Aethionema saxatle, Scilla autumnalıs, 
Hippocrepis comosa, Lepidium graminifolum, Onosma arenarium stb.). Az ösidöben 
a magyar tengerpartig A. saxratilis is egyenletesebben nött. Kesöbb a közbe esö 
helyekröl eltünt, de hazank ket vegpontjän, mint termeszetes emlek fönnmaradt. 
A Balaton melleken lassan fejlödik. Aprö feszekvirägzatät mär jün. közepen lätni, 
jul. vegeig alig fejlödött valamit, 1894. sept. 9-&n meg nem virägzott. Sarjröl azon- 
ban nagyon gyarapodik. Hogy Tül-a-Dunän sok helyere: a Mecsekre, a Balaton 
es Fertö mellekere stb. külön-külön törtenetesen hurczolödott volna be, alig gon- 
dolhatö, mäsreszt oly k&esön Erlel magvat, hogy mär ezert is nehezebben hurczo- 
lödhatik szet. A tengerparton (Novi, Zengg, Cirkvenica) a Cecıdomyia tubifex Be 
gubacsa is böven nö rajta, a Balaton melleken nem lättam. Tuül-a-Dunän kivül 
hazankban csak Csiklova szikläin terem (Heurr, Enum, pl. in Banatu 96), ellenben 
Szerborszägböl (Rtanj), amagyar meg a horvät tengerpart szämos helyeröl, Krajnäböl 
(Nanos) valamint Alsö-Ausztriaböl (Mödling, Eichkogel) is megvan gyüjtemenyemben. 
529. A. Pontica L. 847, Szgl bazaltjan (Kit. Add. 82), Bf (Smx.), Hegymagasi 
körül. 530. A. campestris L. 846, SzZHW; Hırregr. 40, md; Bt serüles utjän 
elmolyhosodott levelekkel; Fd Cecidomyia artemisiae BE gubacscsal. — var. sericea 
Fr. Nov. 1828, 266 a töalakkal, de jöval ritkäbb. — 531. A. Austriaca Jaco. Fl. 
Austr. I, 1773, 61, T (Hırzeer. 40) lejtöin, kivält a keleti oldalon (Borz. in Baen. 
Herb. Eur. 7725, 1894, et Schutz herb. norm. 3525) — 532. A. scoparia W. et 
Kır. Ic. 1801, t. 65, torzlöfü, szaraz mezön, lejtön Kh (SzZHW), H, Zänka (Ha. 13), 
Bd, Kis-Eörs, Akali. — 533. A. vulgarıs L. 848 md. 
534. Gnaphalıum silvaticum |. 856, SzHW, (@. sulvestre? Has. 17, T) maga- 
sabban fekvö erdöben Kh, Vällus Bd, a Csapi-hegyen. — 535. G. uligmosum 1. 
856, SzZHW, a parton ritka: Kh, Recse. — 536. @. /uteo-album 1. 851 iszapos h. 
Kh (SzHW), Bd (Smk.), F, L.-Tomaj es Tp közt, Bs, T. — 53%. G. dioicum L. 
850, Kh! (SzHW) hegyein, a Csapi-hegyen. 
538. Helichrysum arenarium L. 854, sub Gnaph. Kh (SzHW), Gys völgy.!, Kek- 
küt (Kit. Bar), Fd regi ällomasa körül homokon, N.-Bajom &s Mesztegnye közt. 
539. Flago Germanica L. 857 sub Gnaph. (G. canescens Jorn.), Kh (SzZHW), 
Bd (Sımk.). — 540. Z. apiculata Sm. Phytol. 1846, 575 (#. lutescens Jornp. 1846) 
Büdöskut (Kh) fölött s a Köcsitönäl (A.-Eörs) ritka. — 541. F. montana L. 857, 
sub Gnaph. Kh (SzHW), Bd-Tomaj, Recse szäraz mezöin. 542. F. arvensis L. 
856. sub Gnaph., SzZHW, Sımk. (#. vulgarıs HAB. 13, 17, non Lam.) a bp., Recse Vd. 
543. Carpesium cernuum 1. 859, Bd (Rel. Kır. 5, Add. 84), Szgl ! (Sıcm. 46), 
Ki erdeiben, de csak szälonkent; a Tätikän (Pıers!). — C. abrotanoıdes L. 860, chinai 
bevändorolt fü, Khv (SzZHW), n. v. Smk, 192 csak a Drävätöl közli. 
544. Senecio vulgarıs L. 867, SzZHW, Sımk. md. — 545. S. viscosus L. 868, 
Kh (SzHW), Bd, T hegyein. — 546. 5. sıvaticus L. 868 a Bd lejtöjen Tomaj 
fele. — 54%. S. zenuifolius Jaco Fl. Aust. II. 1775, 42 (S. erucifohus SapL. nonL. 
S. ternifohus SzHW, lapsu calami) Bf, Kh, F! füves bokros partjäan. — 548. S. 
jacobaeus L. 870, SzZHW, HA. 17, bp. 549. S, barbareifolius Krock. Fl. Siles. 
II, 1790, 421, Borg. FR 469 (S aguatıcus SzZHW, non Hups.) md. 550. S. dorzus 
IE, Syn 26 17), NS, Sr Es Se Noyze man, Sr, JLepseny nele a alt m, — 
551. S. paludosus L. 870a, Kh (Arv.), F, Al partjän nädasban ritka. 
592. Erechtites hieracifolia 1. 866 sub Senecione, amerikai jöveveny, aprö 
peldäit Czaxö Kh partjän (Bors. ÖBZ. 1893, 68) szedte, a Tätikän (Pıers ap. BoRB. 
TTK. 1893. 48). 
b) Csöves feszkesek v. bogacsnemüek, Cynerocephalae. 
Calendula officinalis L. 921, kertben, n&hol elvadul, de nem marad meg. 
553. Zchinops multiflorus Lam. Fl. Fr. 11, 1778, 2 (E. sphaerocephalus L. Sp. 
pl. ed. II. 1763, 1314, pro parte, et aut Hung., #. paniculatus Baum. Enum. stirp. 
