Heszkesek, Compositae. 349 
Transsilv. 1816 III 80, non Jaco. fil. 1811, Z. vescosus ScHraD. in Rcug. Fl. Germ. 
excurs. Il. 1832, 856, WIERZB. in GRrIsER, Iter Hung. 1852 n. 242, non DC. Prodr. 
VI. 1837, 525), Kh (SzHW), Gys, Särkänyerdö (Has. 12), Szgl, Bd, T, Bf, Bg, Fd 
elszörva. Lmx£ a Sp. pl. I. kiad. 814 az £. sphaerocephalus-va foliis... supra nüdis, 
azaz fönt kopasz levelet ruhäz s olaszföldinek mondja, a Il. kiad. 1314. old. ellen- 
ben «folia supra pilosa»-val Ausztriät is termöhelyül szämitja, tehät mäsodizben 
ket fajt összekevert. Az elsö leiräsnak megfelelö, fent kopaszlevelü #chinops azon- 
ban Olaszorszägban csakugyan terem. Ez a mienktöl elter6 #. Szeulus StrogL, Flora 
1882, 505—-506, külön Fl. der Nebroden 1878, 285 (EZ. Ruthenicus GussoxE Fl. Sic. 
ll. 525 «ab #. sphaerocephalo foliis glaberrimis, floribus levibus virentibus, cyaneis 
et habitu sui proprio diversus» non M. Birp.). Ez az igazi #. sphaerocephalus L. 
Az E. paniculatus Jaca. fil. Eclog. I. 1811, 72, t. 49! (E. sphaerocephalus ß gla- 
bratus DC. Prodr. VI. 1837, 524), a melylyel BAUMGARTEN növenyünket egyesitette, 
mind a kep, mind pedig a leiräs nyomän szinten mäs növeny. A «foliis rugosis, 
squarroso-pinnatifidis, supra glabris..... pilis raris brevissimis, diaphanis obsitis, cete- 
rum glabris, nitidis. Caules... plures ex eadem radice,... purpurascentes, ramo- 
sissimi, ramis fastigiatis ..corollae... cerulescenti-albae» stb., tehät az allitölag 
azsiai &. pamiculatus &pp ügy különbözik az £. multifforus-töl, mint az E. Siculus. — 
554. E. Rıtro L. 815, var. Ruthenicus Fısch. Catal. h. Gorenk. 1812, 37, E, Ruth. 
M. Bırp. Fl. Taur.-Cauc. III. 1819, 597, Reug. Fl. Germ. exc. 293, quoad pl. Bala- 
tonensem (Z. Kitro Autor. Hung., non L.) «nem messze a Balatontöl» (Rel. Kit. 111, 
SIGM. 48), u. i. Sümegh'! (igy), azaz Somogyvm.-ben (RocHEL in Rene. i. h.), Sf 
(Kit. Bar.) homokjän, a vasüt menten böven, forgäcsbirkänak hivjak s az Orobanche 
echinopıs Pant. El rajta,; 1896. Fd regi ällomäsa meg a falu között is virägzott a 
homokturzäson. Kh (SzHW) n. v. 
555. KXeranthemum annuum 1. 857, Rel. Kit. 111, HıLLzer. 40, SzZHW, Sıcm. 48, 
Has. 11, 17, a bp szäraz füves h. gyakori (v. ö. 179. o.), Fokszabadi (Rel. Kit. 5), 
Bg, Pahok körül is. Bf, A, Al a sugara nagyon kurta. 
556. Carlina vulgarıs L. 828, SzZHW, Ha. 16, a bp szäraz h, Bg mezein. 
Növenyünk voltak&pen a hazäban &s Euröpa közeptäjain gyakoribb C. semiamplext- 
caulis FORMANER, ÖBZ. 1890, 86 lenne, de ez maga a typus, mert a levele mindig 
felig szärölelö, csak a nagyon soväny peldäke kevesbbe szärölelö. — 957. C. brevi- 
bracteata ANDRAE, Bot. Ztg 1855, 313 pro var. C. longifoliae (C. intermedia SCHUR) 
szäraz lejtön ritka: Ks, Bd, H. 
358. Crupina crupina 1. 909, sub Centaurea, Rel. Kit. 5 (Cr. vulgaris PErs.), 
a bp Ks-töl T-ig, Kh (SzHW). 
399. Centaurea jacea L. 914, Linn& szava szerint: «calcybus squamosis, sca- 
riosis, /aceris «nem az epfeszekpikkelyü a typus, melyet Koch, Syn. 1837, 409 «) 
genuind-nak, hanem a rojtospikkelyü, a melyet a Syn. Il. 2. 469 y) /acerd-nak 
nevez (C. decipiens Tuur. Fl. Par. 1799, 445). Ily ertelemben a C. amara L. 1763, 
1292 is vilagosabb: a delibb, kisebbfeszkü, eppikkelyü, heverö alak. Ez a (. jacea 
videkünkön ritka, Bf, T, Bd, Bg. Bf Tormäny-hegyenek bokros h. a rojtos feszek- 
pikkely egeszen feher (C. decipiens Sımx. 193, C. Gaudini Bors. Ak. Közl. XII. 1875, 
87—88, SIMk. OBZ 1889, 38, non Boıss. et Reur. A rojtozatlan pikkelyü alakok leg- 
gyakoriabbika a barnapikkelyü var. praeocoma Wartr. Sched. 1822, 486 |C. Pan- 
nonica SImk. Ak. Közl. 1891, 620, Scuurtz, Herb. norm., nova series, cent. 29, 
nr. 2851, non HEurr.; var. vu/garıs Koch, II. 469; C. jacea Fl. exsicc. Austro-Hung. 
225, capitulis non involucratis, brunneis, squamis omnibus integris, SZHW, Ha. 12, 
SIMK. 193; C. jacea var. cuculligera Rcus. Fl. Germ. excurs. I. (1831) 213] md; — 
var. argyrocoma WALLR, 1. c. 1822 (C. Gaudini Boıss. et Reur. Diagn. pl., ser. II, 
nr. 3, 70, 1856, Degen exs.! loc. class., C. amara var. Pannonica Heurr. Enum. 
pl. Banat.” 1858, 106 et herb.! in arenosis ad Veresegyhäza), hazank közeptäjain 
! B£r Märyäs: Compendium Hungariae geographicum, 174. old. 
2 Heurrer herbariumäban grebenäczi var. Pannonica nincs! A vörösegyhäzai levele Ep, a 
töve czimpäs, feszekpikkelye feher, kanälforma, feszke jökora nagy. 
