350 Eon RE Feszkesek, Compositae. 
(Sz.-Endre, Zugliget, Pest es Soroksär közt, Török-Bälint) elszörva, a Balatonnäl 
ritka, csak Ks körül; — var. angustifolia SCHRANK, Bay. Fl. II. 1789, 376 (C. amara 
Aut. Hung., SzHW, non L.), Väszoly erdöszelen &s tisztäsain. A C. yacea olyan 
soktagü, alakjai annyira összevisszakeverednek egymässal, hogy eltereseinek geo- 
grafiai hatärät kikerekiteni vagy vele a videket jellemezni lehetetlen, legfeljebb ugy, 
hogy egesz csomö belyegre vagy az alakoknak összevisszakeveredesere szemet 
hunyunk. Az Ak. Közl. XXIV. (1891), 621. old. olvassuk, hogy hazänkban typusos 
C. jacea nem teremne, tül-a-Dunän, valamint a Duna közeptäjain a C, Pannonica 
(Heurr.), az Alföld keleti szelein le az Aldunäig a C. Rochehiana Hxurr, stb. helyet- 
tesitene, a videkünkön termö mäs eltereseket elhallgatvän. Ezzel szemben ki kell 
tüntetnem, hogy az i. h. a büzaviräg emez eltereseinek systematikai belyege nincs 
közölve, mäsreszint a C. amara var. Pannonica eredetije aM. N. Müzeum gytite- 
menyeben nem a barnaspikkelyü, hanem a feherpikkelyü argyrocoma. Toväabbä az 
itt szöba került elteresek geografiailag külön nem välnak, hiszen csak a Balaton 
melleken negy alakja nö. A C. Rocheliana (HEurr.) hazank delkeleti reszenek szinten 
nem egyetlenegy jellemzöje a Jacea-csoportböl, söt a Ü. yacca lacera-töl alig külön- 
bözik. Vele vegyest nö a (. Banatica Roch., in Rcue. Fl, Germ. excurs. 1831, 
213," a Cl. zndurata Janxa (C. pratensis Koch, non Tuvir.) stb, ügy hogy geo- 
grahai területek szerint szetvalasztäsa az eltereseknek teljes lehetetlen. — 560. C. 
stenolepis Kern. ÖBZ. 1872, 45, Kh (C. austriaca et C. Phrygia SzHW, non IL), 
Al! — 861. C. arıllarıs Wir. Spec. plant. II. 1800, 2290, SzZHW (C. mon- 
Zana Hırreer. 40! SzZHW) a bp meszes szikläs helyein, aBd n. v. — 562. C. 
cyanus 1. 911, SzHW, eleg ritka; — var. albiceps Bors., fl. alb. Kh; — var. 
rhodoleuca BorB. ined. petalis extus albis, intus rubicundis. A keszthelyi temetö- 
ben. — 568. C. scabiosa L. 913, Rel. Kır. 6, SzZHW, Herm. II. 281, md; Bf Aulax 
Rogenhoferi Wacht gubacscsal; — var. sublucida Bors., Vasvarm. 193 Szgl erdö 
szelein, a Bd. — 564. C. Biebersteinü DC. Prodr. Vl. 1837, 683 (C. paniculata SADL., 
SzHW, Has. 16, non L.) md. — var. Rhenana Borzav, Fl. Cent. 1857, Il, 355 az 
elöbbivel. — var. megamelas Borg. ined. habitu crassior, capitulis conspicue maio- 
ribus, macula nigra squamarum duplo maiore, veluti in (C. Zriniaefola Heuff. et 
var. eius /ordae Bors. ined. (var. umbrosa Sınk. M. Növ. Lap. 1879, 52, non Huet, 
Reut. Ind. Grenev. 1856, 4), longius fimbriata. A Badacsony tetej£ön, bazalt sziklan. — 
565. C. solstitialis \.. 917, Kh (SzZHW), Szgl &s Tördemicz!, Bd es T közt helyen- 
kent (Hag. 13), Ks, Akarattya, Lepseny &s Kajär közt az üt menten. 
566. Carthamus lanatus L. 830, Rel. Kır. 111, Sıcm. 47, WiErzB. mspt 30 
(Ederics fele, Bece foknäl), SzHW, Has. 13, 17, a bp. Ks-t6l kezdve üUt menten 
töviseivel alkalmatlankodik. C. finctorius L. 830, termesztik; vadsäfräny, porsäfräny. 
Szlybum Marianum L. 823, sub Carduo, Kh fürdöparkjaban 1891, mint kerti szökeveny. 
36%. Onopordon acanthium L. 827, SzHW, Has. häz körül haszontalan kör6 md. 
568. Carduus nutans L. 821, SZHW, — 569. C. acanthoides L. 821, SzHW, 
Hap. 13, 18, md. — 5%0. C. collinus W. et Kır. Ic. t. 232, 1807. es 571. C. enı- 
spus L. 821 Kh (SzHW) hegyein, n. v. 
972. Cirsium lanceolatum 1. 821 sub Carduo, SZHW, Has. 13, md. — var. 
sılvaticum Tausch. Flora 1829, 1. Ergänz. 38 (C. nemorale Renz. 1831) Bd. — 
573. C. eriophorum \. 823 sub Carduo (C. decussatum JAanxA) csak a var. platyo- 
nychinum \WatLr.: Sched. 1822, 448, Kh (Carduus erioph. SEHW, Cirsium e. Sımk.), 
Kh es F közt! a parton bokros h., a pähoki köfejtönel. — 574. C. Bomarti Pırı. et 
Mer. Iter 1783, 143, t. 13! sub Cnico, SzK es VB közt ritka (206. o.). A C. spathu- 
/atum Morkrmi pl. Ital. dec. 3, 6, 1822, mind a kettötöl kopasz (nem gyapjas) feszkere 
! Non C. Banatica Kern. ÖBZ. 1872, 120, nec C. jacea Banatica WıErzB. ap. Rocher, 
Bot. Reise, 1838, 44; Flora, 1840, I. 379, absq. diagn. — Centaurea jacea L. var. Banatica WıErzB. 
«canescens, capitulis bracteatis, involucri foliola infima appendice fimbriato-partita, subsequentia 
appendice irregulariter lacero-fimbriata, suprema ciliata. A C. jacea var. y) Koch parum tantum 
differt vestitu et foliis capitulum fulcrantibus» Oravicza. Hzurr, in Sched. Levele fehermolyhü, j6 
szeles, a felsö ep; feszke jö nagy. 
