Feszkesek, Compositae. 353 
C. corniculatum-€&. — 619. T. paludosum Fl. Carn. 1772, 100, sub Hedypnoide 
(Leontodon lividus W. et Kır. t. 115, 1802, SzHW), Bg (Sınk.), Kh, Szgl, Bd nedves 
retjen, — var. Siurmu G. Beck, Fl. N.-Ö. 1893, 1314 (Leont. erectus Sturm, non 
SCHRANK) multo robustius, foliis haud angustis, sed multo maioribus, pinnatilobis. 
“ Bg moecsarai körül. — 620. 7. serotinum W. et Kır. t. 114, 1802 sub Leont., Arv., 
Rel. Kır. 112, Sımk. 196, md, csak Bd, Szgl videken n. v.; Bg var. subcauwlescens 
Borg. ined., caulis basi elongatula, foliis eius magis sparsis. 
621. Crepis rhoeadifolia M. Bis. Fl. T.-C. II. 1808, 259, Sıuk. 193 (C. foetida 
SzHW, non L.) szäraz, kivält homokos mezön md, föl egesz Büdöskütig. — 622. 
C. nova WWTERL 1787 (C. setosa Harz. fil. Röm. Arch. NO @enspida 
W. et Kım. t. 43, SzZHW, Sıcm. 47), Sz -György m. közel Bf.-hez (Rel. Kit. 112) 
VB (Kit. Bar.), Kh gyakori, Vanyarcz, H, Bd, T, Ks, Sf. — 623. C. biennis L. 807, 
SzHW, Has. 12, incl. var. /acera Wımm. et Gr.: Fl. Sil. 172, 1829, zeten md; — 
var. Lodomertensis Bess. Fl. Gal. 1809, II. 159, VB, Sf, — var. dentata Koch, Syn. 
1837, 439, Kh, Sf. — 624. C. Nicaeensis Bars. Misc. II. 1806, 28, Bf Tamäshegyen 
(Sınr.), A €s Csp hegyi tisztäsain. — 625. C. tectorum L. 807, SzHW, mezön, k6- 
falon md, de eleg ritka. — 626. C. capıllaris L. 812 sub Lapsana (C. virens ©] 
1763, 1134), a typus parce glandulosus (var. dentata Bısch., Beitr. 1851, 277) a videken 
nem terem. A mirigyes-ragadös-feszkü C. agrestis W. et Kır., in Wırın. SPEIR 
1800, 1602, Rel. Kit. 6 (C. finnatifida W. 1604) Bd tetejen (Icon. t. 220), Kh, Gys, 
Recse, Fd körül a runcinata Bıscn. 277 alakjäval. — BiscHor (Beitr. 277) es Koch 
(Synopsis I. 440) azt ällitja, hogy a C. agrestis virägfeszke ket akkora, mint a C, capıl- 
laris-€, Kıramer kepen azonban a feszek apr6. De Pinkaf6, Lychen &s Kufstein 
körül nagyobbfeszkü peldäk is vannak (var. mavoriflora Bors. ined., anthodio cum 
floribus 12—13 mm. (in typo 8—10 mm.) longo Herba normalis, haud putata. 
A C. capillaris ill. C. agrestis Euröpa &szaki &s nyugati täjainak növenye, Horvät- 
orszagban gyakori, kelet &s del fel& hazäankban nem terem. Eszakkelet fel& Bärtfa 
fürdötöl van nekem (Rıcuter L. exsicc.). A haza területen növö C. capıllaris feszke 
többe-kevesbbe mirigyes, nemelyik (Vasvärmegyeben) sürün &s feketen mirigyes. 
En a glanduläk kifejlödeset vagy a hiänyät pl. a Knautid-n egymäs töszomszed- 
sägäban, ugyanazon klimai &s talajbeli viszonyok közt lätom, tehät ügy lätszik, 
hogy tölök független, inkäbb a növenynek biolvgiai müködesevel függ össze. Am- 
bär a glandula magasabb systematikai belyeg, mint a gömbtelen sz6r, megis az 
egymäs töszomszedsägäban valö ki- vagy ki nem fejlödes nyomän nagyobb syste- 
matikai erteket nem tulajdonithatunk neki, azert WirLdexow (i. h. 1603) megjegy- 
zese, hogy «involucrum plantae spontaneae glanduloso-hispidum fuit, in culta glabrum 
factum est» se sokat jelent. Csakhogy az ilyen kerti megfigyeles se mindenkor 
szentiräs, noha sokan tülbizakodnak benne &s követendö kelleknek mondjäk. Sok 
mindenfele belsö, csalk gyanithatö okon kivül ez a vältozäs oly mödon is lehet- 
seges, hogy a fü magva ugyanabban a virägägyban összekeverödik, hasonlö forma 
a regit elnyomhatja stb., s ez az egynyäreltü C. capıllaris-szal is könnyen meg- 
törtenhetett. — 627. C. praemorsa L. 801, sub Hieracio, Kh (SzZHW) es Bf (Sımk.) 
magasabb hegyeinek tisztäsain, Gys ! — 628. C. pulchra L. 806, Bd (Sımk.), A, Bf, 
Csp erdötlen füves lejtöin. — 629. C. paludosa L. 803 sub Hieracio, H nädasa körül. 
630. Freracium macranthum Ten. Syll. 1831, 399, var. leucocephalum \ vr. 
Hier. Croat. 1858, 6 (var. Grundlü Nic. et Pkr. (NP.) Die Hieracien Mittel-Europas, 
1885, 122; H. pilosellaeforme Sınx. M. Növ. L. 1877, 147, non Hoppe) a bp füves 
lejtöin md: Jutas, Dörgicse, Sf szäraz fäs h. is. — 631. 4. ‚ptlosellum L. 800, SzZHW, 
Has. 17, var, vulgare Tausch, Fl. 1828, 52, subprlosum NP. 154, md; — var. polo- 
sum NP. 154, Al, Bd, Szgl, Gys. — Subsp. megalotrichum NP. 161, hosszu sz6rö- 
zete &s keskeny feketellö feszekpikkelye nyomän ide vonom al-i es gYS-i növenye- 
met, noha a földrajzi elterjed&es messzesege (Heidelberg) ketseget tämaszthatna; — 
var. pseudoalpestre Borg. ined. Feltünö alak az alacsony videken, feszekpikkelyenek 
a havasi füre emlekeztetö fekete szinevel, Scapi apice, nec non capitulis glandu- 
losis, nigricantibus, petalis exterioribus extus rubro-vittatis. A havasok tajain ural- 
kodö melanops NP. 131 csoport helyettesitöje az alvideken (v. ö. 217. o.), a Bd, 
, 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredm£nyei. II. köt. 2. r&sz. 2. szakasz. 23 
