HFeszkesek, Compositae. 355 
florescentia cymoso-umbellata: Kh hegyein ritka; — var. aproles Bor. ined., differt 
ab omnibus formis in NP. I. c. enumeratis, rhizomate crasso astolono, ab H. pseudo- 
sabino umbella magis illi 7. auriculordis simili, longi- atque nigriseta, foliis paulo 
angustioribus, ab //. auriculoide defectu stolonum, foliis illi Z. cymosi similioribus, 
sed micro- atque pycnosetis, inflorescentia umbellata, a #7. Budensi NP. 741 (1885) ! 
stolonibus nullis, foliis lanceolatis, haud linearibus, colore 4. pseudosabini, involucri 
squamis nigricantibus, longe villosis. A Bd felsöbb videken, a nevezett szülök közt 
ritka; — var. Svevorum Bors. in sched. 1888 (A. super-aurienloides X pseudosabi- 
num, H. Budense NP. 1885, non Bors. 1876), foliis, ut in 4. glaucescente elongato 
lanceolatis, acutis, longe atque dense setosis, laete viridibus; inflorescentia laxe 
cymosa, subumbelliformis, canescenti-floccosa, insuper cum capitulo nigrescenti 
longe atque dense villosa. Ab 7. auriculorde pedunculis crassioribus canescentibus, 
capitulo maiore nigricante, inflorescentia etiam umbelliformi, nec non habitu quo- 
dam modo #. cymoso simili etc. differt. A budai Sväbhegy, Farkasvölgy meg a Bd 
arnyekos füves h. — 640. H. cymosum L. 1763, 1126, NP. 401, Kh (SzHW), VB! 
hegyein; — var. pseudosabinum NP. 408 a Bd füves, szikläs h, Gys völgyeiben, 
Aräcs Koloska szikläi körül, VB; — var. odontophyllum Bors. ined., robustum, grandi- 
et latifolium, foliis distincte dentatis, umbella grandi, aBd s Magyar-Ürög hegyein 
(Rıchr. L.!); — var. chrysophaes NP. 403, foliis late obovatis, Al, Bf hegyein (H. 
cymosum SADL.), — var. geotropum Bors. ined., stolonibus subterraneis elongatis, 
Gys völgyeiben; — var. Nesteri Vır., Voy. 1812, 62; Schutz, Archives de Flore 
1858, t. IV, fig. 1. foliis elongato-lanceolatis, dentatis, a Bd felsöbb täjänak tisz- 
täsain. — 641. 7. echioides Lumn. Fl. Poson. 1791, 348, T (Rel. Kır. 6, 112), Bf 
(Sıcm. 48), Kh (SzZHW), Kekküt (Kır. Bar.); — var. albocinereum Rurr. Fl. Petrop. 
1845, 642; minoriceps NP. 486 Bg mezein,; — var. erianthodium Borp. Vasvärm. növ. 
200, Fd regi ällomäsa meg a falu között. — 642. H. cinereum Tausch, Flora 1819, 
463, Ergänz.-Bl. I. 1828, 60, NP. 508; — var. Balatonense Bore. TTK. 1894, 499, 
capitulis maioribus, cum floribus usque 16 mm. longis, inflorescentiaque pseudo- 
dichotoma, non ad 4. sengerum Tausch, sed ad H. cinereum pertinet; differt tamen 
stolonibus nullis, capitulis eglandulosis longe (5 mm.) villosis, squamis parum lati- 
usculis, caule sparse setuloso, foliis dense setosis, a var. Thayensi NP. 508 praeterea 
squamis non albicantibus, imo canescenti-nigrescentibus, longius villosis. ILongise- 
tum, praecox, caulis repetito-bifurcus, usque multiflorus, apice racemosus vel corym- 
bosus, capitulis laxis. Reliqua cum descriptione in NP. citata convenire videtur, 
Sf, Jutas füves friss földjen nehäny szäl, de Bf kopär hegyen eleg böven (7. 
leucoceph. X erianthodium 2). — H. saxatile Jaco. Obs. II. 1767, 30 Kh hegyein (Arvay, 
in Kır. itin. Baranya, Neırr. Aufz. 140); nehez kerdes, nött-e itt az utöbbi szäzad- 
ban; magasabb videken terem; hiaba kerestem. Talän lekopaszodott 4. Castri- 
Ferrei? — 643. H. Wiesbaurianum Uscurr. in Barnırzı Herb. Europ. Prosp. 1879, 5, 
Deutsche Botan. Monatschr. 1884, 102, a Bd nyilt füves lejtöin (Bors. TTK. 1894, 
47), Koloska szikläs h. A hatäräban, SzK mellett az Apäcza-fara köves helyein. — 
Ab/H. Danubiali mox sequente differt caule scapiformi, aphyllo, vel monophylilo, 
foliis minoribus angustioribusque magis incisis, setis rigidioribus, capitulis minori- 
bus, canescenti-floccosis, squamis angustioribus, a 4. Heuffelii Gris. Comm. 1852, 
56, praeterea capitulis glandulosis; -— var. # Pillicianum Borg. ined., foliis breviter 
petiolatis, ovatis vel late ellipticis, dentatis, dense atque rigide setosis, anthodii 
foliolis latioribus //. Danubialis, a quo caule scapiformi aphyllo vel monophylio, 
setis multo rigidioribus etc. diversum. VB, SzK szikläs h., — 644. H. Danubiale 
Bors. TTK. 1877, 436, 1879, 322, Bpest. növ. 97, A-Koloska es SzK szikläs h. — 
645. H. bifidum Kır. in Horv. Hort. Hafn. II. 1815, 761, Gys völgyeiben,; — var. 
bhaneradenium Bore. ined. glandulis pedunculorum atque capituli non multis, flocco 
emargentibus. Gys hegyein &s völgyeiben. — 646. H. silvaticum 1. 803, pro var. 
H. murorum: sürübb erdöben Kh (HZ. murorum SzHW), Bd, VB; — var. micran- 
UA H. Budense Bors. TTK. 1876, 36, regibbkeletü, ketsegtelen fajvegyülek, azert 7, Budense 
NP. elleneben nevet nem cserelhet, ellenben az utöbbi valöszinüleg a 7. Svevorum-mal esik össze. 
232 
