356 Feszkesek, Compositae. 
themum FroeL. in DC. Prodr. VII. 1838, 216 (var. microcephalum ÜEcHTr.) a Bd 
ärnyekos h. ritka, Csapi-hegy; — var. ovalıfolum Jorv. Observ. 7-e fragm. 1849, 
33, Gren. et Gopr. Fl. Franc. II. 375; foliis oblongis vel late ellipticis, basi haud 
cordatis, imo rotundatis vel breviter angustatis, subtus glaucescentibus, mediocriter 
dentatis, folio caulino solitario minore. Kh, Bd, VB, SzK erdeinek szikläs h.,; — 
var. multisetwm ÜECHTR. in Barnıtz herb. Europ. n. 2540, 1876, G. BEck Fl. N.-Ö. 
1297, Bd, Bd-Tomaj, VB, SzK, valamint a budai Zugliget szikläs, bokxros h.; — 
var. grandicorde Bors. ined. foliis basalibus et caulino infimo maximo ovato-cordato, 
sparse piloso, supra glabrato, ramis canescenti-tomentosis. Bd szikläs €s ärnyekos 
tetejen, valamint a Zugliget Csillagvölgyeben,; — var. subplumbeum Borg. Vasvärım. 
növ. 201, Gys völgyeiben ritka. — 64%. MH. praecox Scuurtz, Bip. Pollichia VII. 
1850, 44, IX. 1551, 35, Archiv. 1854, 21, 232, a Bd erdeiben. Az Evszakbeli mäs- 
formasägnak nevezetes peldäja (294, 298. old.). — H. murorum L. 802 saepissime 
cum #. silvatico confusum, Upsaliae in muris crescens, fide Frıesu Epier. Hier. 93 
et WAHLENBERGI idem est ac A. caesium Fr., itaque huic anteponendum. — 648. 
H. vulgatum Fr, Nov. 1819, 76, SzK, A, Bf (Aulax hieracii Bucht gubacscsal), Bd, 
Kh es Gys erdeiben, a 4 Jastigiatum Fr. Symb. 1847 —1848, 119 (non Tausch, 
Flora 1828, Ergänz.-bl. 59) csak a typusnak nagyon ägas alakja, vele vegyest; — 
var. approximatum Jorp. Cat. Dijon. 1848, 20, GrEN. et Gopr. |. c. SzK , — var. 
sciaphilum Üxcuir. in Barnıtz, Herb. Europ. 3032, 1877, Schurrz, herb. norm 2363, 
G. Beer I. c. 1296, VB, SzK, Al, Bd ärnyekos h. (H. Schoenbrunnense G. Beck? 
l. c. 1288); — var. rosulatum Grıs. Comment. de distr.... Hier. 1852, 42, SzK 
Apäcza-faranäl. — 649. H. Castriferrei Borg. Vasvarm. 201, Bf erdeiben, A-Koloska 
körül, SzK Apäcza-fara szikläs h. — 6590. 7. racemosum W. et Kır. in Wirrp. Sp. 
pl. III. 1800, 1588, Bf (Sınk.), Bd meg a Csapi-hegy körül, inflorescentia elongato 
racemosa, non aut vix crinita, — var. Siyriacum Kern. in Barnırz Herbar. Europ. 
3028, 1877, ÖBZ. 1879, 93, BorBAs, Vasvärm. növ. 323, UECHTR. in OBorny. Fl. v. 
Mähr. 606, 1885, Wırık, Führer 1882, 451, inflorescentiae ramis ramulosis cum axe 
inflorescentiae plus minus crinitis, a Bd tetejen, a linea szelen ritka. A Mheracıumor 
Sabaudum-csoportja fajainak a szära, körülbelül a virägzat elägazäsanak kezdeteig, 
többe-kevesbbe kemenyszörü szokott lenni, a szep feher hajzat a virägzaton keresztül 
csak ritkäbb fajokon vonul vegig. Krramer kepe apr6szörü, nem hajzatos, az inflo- 
rescentia leiräsa sem emliti. Fries (Epierisis 128) nyomän, ki a WILLDENOW €s 
WALDSTEIN eredetijet examinälta, kopasz vagy kevesszörü.” V. ö. Preissmann, Mittheil. 
des naturwrss. Vereines für Steierm 1894, 73; — var. A. sessiliflorum Friıv. M T. 
tärs. Evkönyv. IV. 1840, 205, t. 11, a Bd erdeiben. — 651. 7 Sabaudum L. 804 
(A autummale Gris.) Bd, a bakönaki völgyben, a Csapi-hegy alatt, az elöbbieknel 
ritkäbb, Kh (SzHW). Elterese a 4. Dinaricum Fr. Epier. 1862, 106, Bors. TTR. 
1894, 498. Frızs ugyan az Alpestridk köze sorolta, de az 6 examinäläsära itt räillik, 
hogy «interdum et bonus dormitat Homerus». Szerencsere HAyNALD gyüjtemenye- 
ben megtalältam a #4. Dinaricum oviginälejät a 7. elatum \közt (1357. sz.) s az 
1361. sz. a. tettem. A H. racemosum földrajzi elterjedese köreböl valö. A termö- 
hely (Grebengrad, Belovär-Körös vm.), a gyüijtö (SCHLOSSER) €s FRIES iräsa nyomän 
ketsegtelen, hogy a 7. Dinaricum originäleja, de az Alpestria fajaitöl meröben 
különböz6. Frirs-t a felsöbb szärlevelek nyeletlensege vezette tevedesre, de az egcsz 
növeny termete es valamennyi belyege a Sabaudum-csoporte. A virägfes:ek nyele 
szürkesmolyhü &s aprö bracteäk vannak rajta, mär ennek is a Sabaudum-csoportba 
kellett volna vezetni az examinälöjät. Valöban a A. Dinaricum a H. Sabaudum-nak 
alacsony, felemäs-lombuü, kevesvirägü, hirtelen apröbbleveles-szärü elterese, virägzata 
hajzat nelkül. A Bd ritkäs erdejeben, Väszoly völgyeiben, nyugaton Graz (in silvis 
ad Maria-Grün, legit E. PreıssmÄnn), Sz.-Gotthard (Vasm.), Velem, Leka, eszakon 
Bärna (Nögrädvm.!!), del fele Zagrab (Kustosinja, 7. abruptıfolium sparsifolium N UX.), 
ı Non 7. multisetum NP. |]. c. 1885, 126, nec 7. Schmidtii var. multisekum CenarR. fil. 
Resultate der botan. Durchforschung Böhmens 1886 (1887), 188. V. ö, Term.-r. Füz. 1896, 223. 
6) 
2 «Glaber 1. piloso-scaber» .... «laevis ]. pilis paueis scaber». 
