398 Csengetyükefelek, Campanulaceae. Ragadvanyfelek, Rubiaceae. 
s Zalamegyeben Görbötöl Erenyeig ketfelöl mär az utat szegelyezte, ältaläban akkor 
Zalaban mär nagyon hatalmaskodott. HABERLAXDT (i. h. 11, 15, 17) 1861-ben emliti, 
hogy Kh es T között, a Bakony-hegyseg deli töveböl a legelö jöszäg a hegyek 
berezeire is felhurezolja (Büdösküt erdeszhäzahoz, 1893, Borß. i. h. 68), s hazänkbeli 
pusztitäsara BERTOLONI! szavait «pestis litorum et camporum lItaliae» ide&zi (v. 6.285. o.). 
E hetedhet orszägon jJärt tövisnek különfele neve, mely bolyongäsa közben külön- 
bözö helyen räragadt, egesz kis törtenetet beszel. E tekintetben a Aanthium spi- 
nosum päratlan. Nem is csoda. Hirtelen, nem ritkän valami nevezetes esemeny 
(szabadsägharcz, orosz häboru, kholera) alkalmäval toppan be, a hol elöbb letet 
nem is sejtettek. Majd mindenütt mäs-mäs nevvel örökitettek meg azt a hatäst 
vagy fogadtatäst, a melyet megtelepedesevel elöidezett. L. i. munkäm 85-—91. o. 
Ilyen nev gyakrabban a szerbtövis,; Siöfokon egy anyöka Zörör gülicze-nek mon- 
dotta. Gilieze (Ononis) itt ältaläban töviskörö; neve toväbbä: räcz tüske, rozmaring- 
tüske, pinalajtorja, szamärtövis, szamärtüske (Zala, Boglär), siöfoki v. foki tüske 
(Veszpremvärmegyeben), rosszsebtüske (Badacsony-Tomaj), disznö- Es birkatüis. 
42. csaläad. Csengetyükefelek, Campanulaceae. 
658. Fasione montana 1. 928, SzZHW, Sıcm. 48, Al, VB, SzK, Alsö-Eörs, Rf 
hegyein, a Bd nyugati legelöjen, Kh. ! 
659. Phyteuma orbiculare L. 170, Kh (Arv.), u. i. Somostetö (Kır. Bar.), Gys szikläin. 
660. Campanula rotundifolia L. 163, SzZHW, Sımk., Hap. 11, 16, s pedig leg- 
inkabb a (C. zenuifolia Horrm. (Deutschl. Fl. I. 1800, 100; C. Zinifolia SzZHW, non 
Scop., nec Lam.) alakja a bp szikläs h.;, — var. veniformis Pers. Syn. I, 1805, 188 
(var. /ancifolia M. et K.) Al; — var. kırta M. etK. D. Fl. Il. 1826, 155, A szikläin. — 
661. C. Bononiensis L. 165, SzZHW, Kır. Addit. 125 (C. Tauscheri Kern.), Rf, a Bd, 
Gys, Kh, F füves, bokros lejtöin, söt Fd körül is; — var. /acteiflora BorB. ined. 
fl. albis, F szäraz mezein,; — var. (C. Ruthenica M. Bıes. Fl. Taur.-Cauc. I. 1808, 151, 
III. 142, Sapr., Rel. Kır. 6 (C. cana Sımk. Erdely 383, 1887; C. Bononiensis Kern. 
Veget.-Verhältn. 1077), a bp füves lejtöin, szöllömezsgyen md. — 662. C. rapuncwloides 
L. 165, SZHW, a bp. — 6683. C. trachelüi L. 166, SzHW, a bp erdös, bokros h., 
leginkäbb mint C. urticifola Schw. Fl. Bo&m. II. 1794, 75. — 664. C. patula L. 
163, SzZHW, a bp. — 665. C. Rapunculus L. 164, Kh hegyein (Arvay), Karmacs 
füves völgyeiben &s vägasaban; — var. verruculosa Link et Horrms. Fl. Port. II. 
1820, t. 81, az utöbbi h. — 666. C. persicifolia L. 164, SzZHW, a bp erdös, bokros 
h. md; — var. dasycarpa Kır. in Schutt. Ö. Fl. 1814, I. 404, Kh hegyein es völ- 
gyeiben (SzZHW), Gys, Bd tisztäsan, Väszoly. A typusnak leharapott, egyvirägü 
alakjat is lätni. Al bokros hegyen, ellombosodott kelyhevel; a Bd sokvirägu 
(var. subthyrsoidea BoRrB. ined.) elterese van, virägzö hajtäasa ägas, ezert az egesz 
viragzat terjedelmesebb. — 66%. C. cervicaria L. 167, VB, Gys hegyein. — 668. 
C. glomerata L. 166, SzZHW, Sımk., leginkäbb mint C. farinosa Rocn. in Bess. Cat. 
Crem. 1816, 27, bp. — 669. C. Szbirica L. 167 (C. S. et C. spathulata SzZHW, non 
W. et K.), Kh hegyein, kivält a Szoros-Hadban, Bf! (Hırresr. 40), A, Gys. 
C. pyramidalis L. 164, SzHW, csak kertben. 
670. Adenophora infundibuliformis DC. Monogr. Camp. 1830, 359, pro var. 
A. bilüfoliae (Campanula hliifolia WıErZB. mspt. 22, non L.) Nagy-Görbö es Lak 
szöllei közt Vd fölött (WIErzB., SZHW). 
43. csaläd. Ragadvanyfelek, Rubiaceae. 
671. Galum cruciatum L. 1052 sub Valantia, SZHW, Sımk. 191, a bp füves 
lejtöjen md. — 6%2. G. glabrum L. 1763, 1491 sub Valantia (G. vernum ScoP,, 
! Flora Italiana X, 183. 
