Ragadvanyfelek, Rubiaceae. 359 
Vaillantia g. et verna, G. Don, SzHW), Bf (Sımk.), Kh (SzZHW) hegyein, Gys völ- 
gyeiben, — var. cyclophorum Borg. ined., foliis fere orbicularibus, Bf hegyein; — 
var. hirticaule G. Beck, Fl. N.-Ö. 1893, 1120, a Bd. tetejen. — 673. @G. Pedemonta- 
num Bir. Auct. 1789, 2 (G. P. et retrorsum Sımk.), abp füves lejtöin, Kt, Karmacs 
völgyeben — 674. G. iricorne Wırn. Arrang. 1787, 1, 153 (Valantia saccharata 
Rel. Kır. 112, G. saccharatum Kır. in Sapr. El. c. Pest. I. 1825, 122, non All. 1785), 
Ks, A, Bf, T munkält h. — 675. G. Aparine L. 108, SzZHW, kerites m. md; — 
var. G. Vaillantu DC. Fl. Fr. IV. 1805, 263 (G. infestum W. et Kır., t. 202, SzZHW), 
Kh, Bd, Väszoly es Aszöfö közt, Szantöd; — var. spurium L. 106, T, Bg, Szäntöd. — 
676. G. ulginosum L. 106, Tp, Szgl, H €s Vd lapos h.; — var. superlatum Bor. 
ined. foliis ex apice latiore lanceolatis, forma et magnitudine fere illa G. Molluginis 
typi adaequantibus, minus rigidis, Kh füves, mocsaras h., A völgyeben. — 6%%. @. 
Parisiense L. 108, Büdösküt körül s innen toväbb Vällus Es Gys veröfenyes hegyein 
(Borg. TTK. 1894, 235), Somogyvär körül (Tuaısz L. exsicc.!); — var. G. Anglicum 
Hups. Fl. Angl. 1778, 1, 69 (G. divaricatum SzHW, non Lam.), a vanyarczi völgy- 
ben fel Büdösküt fele, meg pedig a disznöjaras nyomän (Bors. TTK. 1894, 235), 
Vällus füves hegyein, Kt szäraz erdölegelöjen (Bors. ÖBZ. 1893, 69). — 678. G. 
palustre L. 105, SzZHW, puhäbbtenekü vizes h. md; — var. maximum Mor. Stirp. 
Sard. 1827, 55 (G. elongatum Autor., G. Keszthelyiense Wırrzs. 5, foliis magis 
latioribus, G@. palustre var. submollugo BorB. Vasvärm. növ. 205), H egereseben ! 
(WIERZB.), Kh nädasäban meg a szelen, Sf, Vd; — var. lerogonum Läng, Syll. 1824, 
187 (var. glabrum NEILR.), Szgl mocsaras h. — 6%9. @. boreale 1.. 108, Kh (SzZHW) 
n. v. — G. rubioides L. 105, Khv (SZHW) n v. — 680. G verum L. 107, SzHW, 
Hap. 17, füves h. md. s pedig leginkäbb a var. Podolicum Bess. Cat. Crem. 1815, 
R. et Sch. Syst. III.. 1818, 233, Borg. Term.-rajzi Füz. 1893, 50; var. verosimile 
R. et SchuLr. ibid. 234 (var. praecox Lang in Hac. Suppl. 1843, 26; G. Wirtgeni 
F. Schurzz, Borg. TRF. 50), a dp nedvesebb retjen, F, Kh, Gys, Bf is — 681. G. 
silvatıcum \L. 1762, 155, Kh (SzHW), a Bd, Kt erd. ayakori, Recse völgyeiben. — 
682. G. mollugo L 107, H. Br. ÖBZ. 1892, 131, Kh (SzZHW', Büdösküt, H, Bd, 
T (Hae. 17) füves, bokros lejtöin; — var. pubescens SCHRAD. Sp. fl. Germ. 1796, 16, 
Bf, A hegyein; — var. dycnotrichum H. Br. i. h. 133 (@. kirsutum Kr. in Sapı. 
Fl. c. Pest. 1825, 121, non Ruiz et Pav. 1794), bp, Jutas; — var. angustifolium 
Leers, Fl. Herborn. 1775, 115, Br. i. h. 161 (angusratum ScHur En. 285), Bf; — 
var. oligotrichum Bor. Budap. növ. 1879, 101 (subpubescens H. Br. i. h. 162) Al, 
A, Bf, T, Bd; — var. nemorosum WıErZB. in Rcug. Fl. Germ. exsicc. n. 1521, 1839, 
H. Br. 161, Bf, Kh, H; subvar. Obornyanum H. Br. i. h. 162, VB, A, Bf, T. — 
G. elatum TuvuıL. Fl. Par. 1799, 76, a bp füves hegyein &s völgyeiben elszörva, 
H; — var. drachyastrum Borg. et H. Br. ined. (var. drevifrons H. Br. 164, non 
Bors. in Verhandl. d. naturf. Vereins, Brünn XXIX. 1891, 19), Tp, ÖO-Buda, a Räkos 
retjen. Egeszen kopasz, ellenben az 1891- ben közölt var. brevifrons szelesebb-levelü, 
szörös s a Rhodopen terem. — 683. G. erectum Hupvs. Fl. Angl. I. 1762, 56, a bp 
füves lejtöin, retjen Es völgyeiben, meg Büdösküt fele is, elszörva, Kt; — var. vesti- 
tum seu pseudocinereum SCHUR Enum. 1866, 285 (hirtifolium H.Br.) 198, a bp el- 
szörva, Kt. — G. Transsilvanıcum SCHUR, Sert. 1853, n. 1329, En. 283, a G. /ucıdo 
ALL. vix, nisi foliis magis elongatis, nervo medio paulo tenuiore div., Al, Pecs hegyein; 
— subvar. erzosomum Borß. ined., caule inferne, foliisque inferioribus anguste linea- 
ribus, subtus + pilosis, lucidis, Al, VB, Pecs hegyein. Foliis elongatis, lucidis rigi- 
dioribusque a praecedentibus et @. scabrido differt. — 684. @. intercedens Kern. 
ÖBZ. 1870, 326 (G. verum Podolicum x Pyenotr ichum fajtäk vegyüleke; G. ochroleu- 
cum SzHW, non Kır., nec Worr), Kh, Vällus &s A füves hegyein. — 685. @. Austria- 
cum Jaco. Fl. Austr.. L 1778, Si, & Bd szikläs lejtöin (@G. pumılum var. maius SIMK.); 
egesz kopaszon ritkäbb, a Kökapuban, Gys völgyeiben! (itt Degen); — var. Dala- 
fonense Borg. in Barnırz Herb. Europ. n. 7305, 1893 (var. hirtellum Borg. Budapest 
növ. 1879, 101, non Gau». Fl. Helv. I. 1828, 429, a Bd keleti szikläs füves lejtöjen 
FHieracium Wiesbaurianum-mal gyakori (Bors. TTK. 1896, 336). Szäränak alsö resze 
borzas-szörü. A var. khirtellum Gaup. alpesi faj elterese. 
