Boncsfelek. Krepinfelek. Szentläszlöfüfelek. 361 
0) 
tuum angustis, acutis, foliolis lanceolatis. Samarae apice in typo latiore emarginato. 
Fd hegyen, Al. 
Syringa vulgaris L. 9, SzHW, gyakran ültetik, a Bd körül elhagyott helyen is, H ligetje- 
ben. — 5. Chinensis Wırın. Berl. Baumz. 1796, 378, ültetik (292. old ). — S. Fosikaea Jaca. fil. 
Nemzeti Tärsalkodö 1830, 344, Rcng. Pl. Crit. VIIL! 32, fig. 1049, Flora 1831, 67, 399.0 au123%0: 
46. csaläd. Doncsfelek, Apocynaceae. 
01. Vınca minor L. 209, SzZHW, Sımk., sürübb erdöben elszörva md. — 
«02. 7. herbacea W. et, Kır. Ic. t. 9, 1799, 53, äbra, A, Bf (Rel. Kır. 112), T (Kır.). 
47. esaläd. Krepinfelek, Asclepiadaceae. 
Asclepias Syriaca L. 214 (A. Cornuti Decaisne, DC. Prodr. VII. 564, mert amerikai, nem 
sziriai), Veszprem körül elvadulva (Bors. TTK. 1897, 437). 
703. Vincetoxicum vincetoxicum L. 216, sub Asclepiade SzZHW, Rel. Kır., Har. 
16, a bp nyilt lejtöin merev, zömök termettel; bokorban, erdöben szära felsö resze 
kacskaringödzik: V. Zarum Bartı. in Koch Taschenb. 1844, 350, sub Cynancho. 
48. csaläd. Ssentlasslofüfelek, Gentianaceae. 
04. Gentiana cruciata L. 231, Kh magasabb hesyein (SZHW , Büdösküt &s 
Vallus körül! — 705. G. carpaticola Bor. in Scuurız Herb. norm. XXXVIII. 1898, 
288 (G. Carpatica Werist. ÖBZ. 1892, 4, pro p., non Kır. in Schurr. Ö. Fl. 1814, 
1,443, Khv (@. amarella SzHW), Kapolnadombon Märk6 fölött (Pıruıtz !). Floribus 
mediocribus, 18—25 mm. |g, calycis segmentis magis lineari-lanceolatis (haud fere 
fliformi-elongatis), tubo ceius fere aequilongis aut haud conspicue longioribus a 
G. Fatrae Bors. ÖBZ. 1893, 69, praecipue diversa. Posterioris flores maiores. —- 
A G. Carpatica Werist. nev többe tekintetbe nem jöhet, mert 1.a G Carpatica 
Kır. a bövebb leiräs (Oct. lat. 80, 2 köt. a M. N. Müz. könyvtäräban), MAukscH 
(es mäs tätrai) növenye (Kır. herb. X. 64, pro p.) nyomän a Täträt jeilemzö, kurta- 
levelü elterese a G. aestiva-nak, a @. brachyphylian VirL-hoz hasonlit. 2. A @. Car- 
patica WEri1sT, ketsegtelen species mixta. WETTSTEIN az Öszi @. Carpaticd-t jöreszint 
a G. Caucasica Janxa-ra (non M. Bir».) alapitotta (ÖBZ. 1892, 41), JankA növenye 
pedig ketsegtelen nyäreleji elteres (ÖBZ. 1885, 313, 11. jül), tehät a @. spathulata 
BArTL. in Rcup. Pl. Crit. I. 1823, 78 (G. montana Nxxs, non Forsr.). — Wertsremn 
leirasäban a calyx.... dentibus.... tubo aequilongis vel parum /ongioribus (1892), az 
1896-ban megjelent Die europ. Arten... Gent. 7,43, az utöbbi sz6 «brevioribus>- 
szal pötlödik, a mi szinten összezavaräsra vall; — var. amorphocalyx BorB. Pöttf. 
1895, 79 (G. campestris SzHW, non L.), Khv, n. v. — Mia G. amarella L. 230, 
melyet Szenxczy-ek videkünkön följegyeztek, Linn& szaväböl könnyen földerithet6ö, 
megis egesz sereg üj nevet kapott. Linx& idejeben ennek a fünck a rokonsägäböl 
csak ez (G. Germanica WıLıLD.) meg a G. campestris volt ismeretes. Linn a G. ama- 
relld-t az utöbbitöl ötöstagu virägjäröl különbözteti meg, tehät a G. amarella nem 
a kisebbvirägü G. arillarıs Scnm., hanem a sokäig egyedül ismeretes G. Germa- 
nica Wırrnd. (G. Wettsteinii Murs., v. ö. 248. old.) a ma ismeretes alaksorozatböl. 
Ez hazänkban nem terem. — 706. @. ciliata \. 231, Kh (SzHW) hegyein. 
«07. Centaurium umbellatum Gius. Fl. Lithv. I. 1781, 35, Exercit. 49 (Erythraea 
Centaurium Pers. Synops. I. 1805, 283, SZHW, sed non Gentiana Centaurium 1E* 
' ReichengacH-nak ez a munkäja aligha 1830-ban jelent meg, mert a 32. oldalon mär az 
1831-ben megjelent Fl. Germ. excurs.-nak .S. os. sorszämära hivatkozik. E munka elejen a Pl. 
Crit. 8. köteteröl azt is mondja «sub prelo». 
