362 Vidrafüfelek, Menyanthaceae. Ajakosak, Labiatae. 
E. Szegzärdensis Mexyn.! Kalocsa vid. 117; Happocentaurea Centaurium Scuurr. 
Ö. Fl. 1814, I. 388, a bp hegyes, erdös, füves h.; — var. medium ScuM. Fl. Bo&m. 
Cent. 2, 32, 1793. Levele kurta, csak kevessel hosszabb, mint szeles, szeles tojas- 
dad, tompa, mintegy a Dlacksionid-&ra emlekeztet. A Bd erdejeben. Kelet fele 
(Bihar, Bucsu m. a Kirälyhägön, Rev a Kishuta-hegyseg, Harangmezö gy. RICHTER 
L.) gyakoribb ;, — var. compacta Bor». Vasvärm. fl. 1887, 393, Dörgiese hegyein. 
A Gentiana centaurium 1. 229 «, «foliis Zinearı-lanceolatis» et «in Europae apricis 
praesertim maritimis» s több autor velemenye szerint is — C. vulgare Rarn, Danm. 
Fl. 1800, Il. 73 (C. Zitorale?,; Chironia litoralis Turn. Bot. Guide 1805, II. 469). 
Ez az officinalis Centaurium minus s a magyar (. uliginosum-töl nem sokat külön- 
bözik. — 708. C. aliginosum W. et Kır. Ic. II. t. 259, 1809, sub Chironia (Hippoe. 
uliginosa SchuLt. i. h. 389, Er. uliginosa R. et Scuurr. Syst. veg. IV. 1819, 168, 
SzHW, Borg. FK. 472, Bot. Centr. 1894, n. 32—33, 163, non Lap. Abreg. suppl. 
1818, 39, nec Schm. Dissert. 1828, 27, E. linariaefoliae Sımk., non Lam. Encyecl. 
II. 1786, 641, sub Gentiana) a dp nedves Es kiszäradt, kisse sös h. böven, de a 
Bd, T, Vd körül is, corollae laciniis, ut in icone latioribus; — var. szenoloba BoRB. 
ÖBZ. 1888, 71, Sf partjän (Bors. Bot. Centralbl. 1894, 163). A Balaton melleken, 
ezerjöfü neven, patikai hasznälatra, kivält a somogyi parton, ezt a fajt gyüjtik (BoRre. 
Botan. Centralbl. i. h. 164); — var. C. oxyphyllum Bors. ined. (E. oxyphylla e). 
exsicc.), levele szeles alapböl ländsäs, lassan kihegyesedik, viräga apröbb. Szele- 
sebb levele es kevesbb& erdes termete is megkülönbözteti a töalaktöl. F, Rakos- 
Palota, Nagy-Körös, ritka. — 709. C. ramosissimum GiuBerT, Fl. Lithv. 1. 1781, 35, 
Exereit. 50, pro var. C. umbellati (Gentiana pulchella Sw. in Kongl. Vetensk. 
akad. Handl. 1783, 85; Gent. centaurium 8 L. 230, Gent. ramosissima VırL. Fl. 
Delph. 1785, 23, Dauph. II. 530; Z. ramosissima et E. pulchella SzHW, E. pul- 
chella Sım.), nedves, iszapos vagy säros h. md., — var. argyrantha BorB. -ined. 
(var. albiflora Kır. Addit. 127, 1863, non Len. Fl. Ross. III. 1846, 51, nec LAnGE 
Pusill. I. 1861, 165), Ks nedves partjän. Mind a Lepesour, mind a LAnGE albı- 
flordja mäs faj elteresere vonatkozik; — var. stenotoma Bors. Botan. Centralbl. 
1894, n. 32—33, 164, F, a Bd, Ks nedves partjän, laciniis corollae perangustis; 
(E. tenuiflora aut. nonnull, non Horrm. et Lmk, Fl. Portug. I. 1809, 354, t. 67, 
quorum herba «foliis oblongo-lanceolatis, trinerviis, corollae tubo calycem longe 
superante laciniis angustissimis» corolla conspicue elongata a nostris prorsus diversa 
est. C. tenuiflorum habitum magis C. umbellatae var. stenanthae Bor». \Vasvärm. fl. 
1887, 393, refert). A C. ramosıssimum €s C. uliginosum koraibb (jün., jül.) peldäi 
rendesen kevesbbe& ägasak, a kesöbbi peldak sokkal jobban szetägaznak. 
49. csaläd. Vidrafüfelek, Menyanthaceae. 
710. Menyanthes trifoliata 1. 145, SzHW, Vindornya lapjän (Szenczy in herb. 
Sabariensi!), Szgl (Sıcm. 47), Tp retje forräsainäl. Vindornyäban regebben (92. old.). 
711. Zimnanthemum nymphoides L. 145, sub Menyanthe, .SzZHW, a Balaton 
parti es mäs vizben Szgl (Sıcm. 47), Balaton-Bereny (Kır.. Bar. et Slav.), a Zala 
torkolatänäl a Balatonban, Bd-Tomaj meg az äbrahämi szöllök közt (Wırrze. 14). 
Az utöbbi helyen, a Hableänytöl kezdve csaknem Rendesig csönakkal kerestem, 
de csak Hydrocharis-t lättam. Lehet, az Uüjabb idöben eltünt. 
50. csaläd. Ajakosak, Labiatae. 
Salvia offieinalis L. 23, — Origanum majorana 390, — Satureia hortensis 568, — Ocimum 
basilicum 1. 597, — Hyssopus officinalis 569, — Rosmarinus officinalis L. 23 (284. o.), — Za- 
vandula spica L. a, 572 (L. vera DC. Fl. Fr. V. 1815, 398) kertbe ültetik. 
712. Mentha spicata 1. 576 (M. silvestris L. Sp. pl. ed. Il. 1763, 804 SzHW, 
Sınk.; M. s. var. lanceolata Ren». Ic. XVII. 48), a bp vizei m. md., v. ö. 38., 10270: 
