Ajakosak, Labiatae. 363 
Az inkabbhim (androdynäm) peldäk füzere vastagabb, az inkäbbnöe (gynodynam), 
az apröbb viräagokkal vekonyabb, karesübb. Azokkal a floristäkkal szemben, a kik 
a prioritäs ellenere a pro parte-val vagy a species mixtäval a regibb fajt mint ketest 
vagy mäs fajjal kevertet megsemmisiteni szeretik, ki kell jelentenem, hogy Linx& 
M. spicatd-ja €s var. longifolid-ja, Lisn£-nek mäs fajaihoz es a mentäknak akkori 
ismeretehez kepest, meglehetös könnyen megfejthetö s Linx& szavaival mind a kettö 
egymästöl jöl megkülönböztethetö, az utöbbi mint az elöbbinek sürübb-, fehermolyhü 
fajtäja. LiNNE a M. spicata-röl a következö ismertetest közli: 
«Floribus spicatis, foliis oblongis, serratis», toväbbä: 
«Mentha silvestris longioribus, nigrioribus et minus incanis foliis» Baun., Pinax 227, vagyis 
a NM}. spicata levele hosszas, füreszelt, sötet-szinü &s kevesbbe feher szürke. 
Ellenben a # M. longifolia ismerteteseben szembetünö a 
«Spieis confertis, foliis serratis, tomentosis, sessilibus.» 
«Menthastrum spicatum /0/zo longiore, candicante», Baun. Hist. III. p. 321, 
tehät a levele hosszü &s ezüstfehersegü. Lätnivald, hogy mär Link megkülönböz- 
tette azt a ket hosszülevelti menta-alakot, a mely helyenkent mint szürke &s ezüstös 
elteres vältozik. A M. spicata a leiräs nyomän az a menta, a melyet M. Brittin- 
geri Op., M. Dossiniana Desker. et Dur., M. serrulata Op., M. veronicaeformis Op. 
stb. neven emlegetnek, a M. longifolia pedig a M. candicans Cr. Link munkäjä- 
nak nyomäsäban csak az a hiba, hogy a, ß, y (M. viridis, M. longifolia &s M. 
rotundifolia) helyett £, y €s d-t kellett volna javitania. Hogy Linnt a M. spicata a 
alatt az @ M. viridis-t nem £Erthette szorosan, abb6l következik, hogy a M. spicata 
«minus zncanıs folüs» meg az « M. viridis foliis oblongis virzdıbus egymäsnak 
ellenmond6 &s különbözö ket növenyre vonatkozik. A Link kesöbb czitälta kep 
(OEDEr, Fl. Dan. 484, Morıson, Hist. III. 368, s. 11, tab. 6, fig. 6.) nem a M. spi- 
catd-vra, hanem hamaräbb a M. nemorosa WirLn.-ra vonatkozik. — Morıson szava: 
«folia... longa, angusta, acuminata, molli lanugine candicantia» ellenben a M. can- 
dicans-ra vonatkozik. — £) var. M Dossiniana DeskcLise et Duranp, Bullet. de la 
soc. roy. de botan. de Belg. vol. XVII. 323, 1879, Bf sedjei m. — yY) M. pallescens 
H. Br. 1. c. 43 (391), 1890, u. itt. — 8) var. subnemorosa Borg. ined. (M. nemorosa 
SzHW, non Wirın.; 7. Hugueninii Bors. Vasvärm. fl. 211, non Des. et Dur.) foliis 
multo latioribus elliptieis oblongisque, basi cordatis, M. nemorosam quidquam refert, 
sed charactere Tomentosarum bene differt. Al, A, Köszeg es Doroszlö mezein. — 
€) M. longifolia 1.576 (M. candicans Crantz, Stirp. Austr. IV. 330, 1769) Bf sedjei 
menten. — var. ej. szenanthelmia Bors. et Waısp. Termeszetrajzi Füzetek 1893, 52. 
Bf hegyi sedjeinel &s nedves h. — %13. M. mollis Murray, Syst. veg. XV. 1797, 
569, pro var. M. silvestris (M. mollissima Borkt., in Fl. der Wetterau, II. 348, 1800, 
«die Blätter eylanzettförmig auf beiden Seiten, weissfilzig»), Akali partjän s innen 
tovabb Dörgicse fel&, a päroselti peldäk vastagabb, a nöi peldäk vekony viräg- 
füzerrel, Al; — var. M. retinervis Borg. Menthae Hungar. exsicc n. 40, deseripta 
per Braun, Menth. 34, 1890, Szäntöd, T, F, Büdösküt, Szgl es Bf, Ks szärazabb h., 
elvetve Bd tetejen; — var. M. stenantha Bor». Tanäregyl. Közl. 1880/81, 537, Braun 
. 37, Bf, Bd-Tomaj, Bd, Gys, Büdöskut, Kh, H szärazabb mezein, söt a Tätikän is 
(PIERS exsicc. !); — var. M. Illyrica Borg. et Braun, ap. Braun, 1. c. 42, 1890, Al, 
Recse szärazabb h.; — var. M. Rocheliana Borg. et Braun, ÖBZ. 1890, 381, Braun, 
36, Ks, Al, Kh, H, Als6-Pähok szärazabb helyein; — var. M. Wierzbickiana Opız, 
Flora II. 1824, 525 absq. diagn. in Hrurrerım Enum. plant. in Banatu 137, 1858, 
SzHW, Ks, Kh! szärazabb videken; — var. M. minutiflora BorB. in Botan. Centralbl. 
XXVL 1886, 239, Fl. exsicc. Austro-Hung. 1748, Kh, Recse szärazabb h. — A M. mollis 
zöldelöbb elteresei vekony-bolyhos levelekkel: M. leioneura Bors. ÖBZ. 1880, 19, 
Magy. orv. &s term.-vizsg. Munkälatai XX. 1880, 312, (M. Marisensis Sınx. Terme- 
szetrajzi Füz. 1885, 24. pro parte) Al, A, Bf, Gys, Kh, Büdösküt, Vd, Recse, Szäntöd 
szärazabb mezein. Nöi peldäi vekony virägfüzerrel: M. leptostachya Bor». exsicc., foliis 
elongatis, acuminatis a M. Richteri diversa, Al, Bd-Tomaj, Gys; — M. Hollosyana 
Borg. Temesm. veg. 1884, 46, et ap. Hırc: Flora Okolice Bakarske 1884, 101, Bor. 
