364 Ajakosak, Labiatae 
Vasvärm. fl. 210, Szäntöd, Bd-Tomaj (itt a klastromkütnäl is,) Kis-Eörs, Recse — 
M. balsamiflora H. Braun, ap. Formänek Mährisch-schlesische Menthen 3, 1888, in 
Verhandl. d, naturf. Vereines in Brünn XXVI. köt., Al Remetevölgyeben, a sed 
menten. — 714. M. incana WirLv. Enum. pl. horti Berolin, 609, 1809, (M. silvestris 
var. /anata Tausch? Sylloge pl. II. 1828, 249, M. silvestris ß ovalis Wis. Fl. Dalm. II. 
1847, 184). Visianı e fajta levelmolyhäröl nem szöl, tehät olyannak kell lenni, mint a 
töalakenak: azaz «foliis.. .subtus albo-tomentosis>, ezert a M. incand-val egybeväg, a 
melyet a Fl. exsicc. Austro-Hung 1747 Salona videkeröl közölt. Ezzel a mi növenyünk 
is egybeväg Al, Dörgicse szäraz lejtöiröl; — var. M. subincana H. Br. 1. c. 1890. 19, 
(M. Graeca Bor». Temesm. veg. 46, verosimiliter etiam Dr£skcLise Observations sur 
quelques Menthes 17, 1880,! Al lejtöin. A M. Graeca Veszeıszkı, Növev. 308, 1798 — 
Janacetum Balsamita,; — var. M. Barthiana Bons. exsicc. 1894, Dörrt. Jahreskat. 
1899. 97, ceterum inedita, ex Nemorosis foliis maginitudine mediocri, quasi inter 
M. piperitam et M. subincanam media. A nagylevelü M. nemorosa WiırLv., vala- 
mint rokon elteresei körebe nem vonhat6, mert a levele közepnagysägu vagy kisebb, 
füzere lazän megszaggatott, a Nemorosae csoportbeli alakokon toväbbä a M. rotun- 
dıfolia-hoz valö hasonlatossäg is több&-kevesbbe szembetünd, a M. Barthiana inkäbb 
a M. viridescens-hez hasonlö. Tökeje taraczkol6, barnäs vagy szürkes szära rövid- 
bolyhü, az egesz fünek aprö szörezete eleg laza, azert zöldes szürkellö marad. 
Levele kurta, körülbelül 3—4 cm hosszü, 15—20 mm. szeles, elliptikus, kurtanyelü, 
az alja gyengen szivformäju, füreszfoga eleg aprö es ritkäs, a levelcsücsa tompa 
vagy rövidhegyü, nem ländsäs, legfeljebb a csücsa kisse hegyesedik, az alsöbb 
level keskenyebb &s hosszabb is lehet, hosszas, a szine zöldelö, apr6, lesimult 
szörökkel, a visszäja pelyhes, szürkes-zöld. Virägfüzerje megnyült, vekony, örvei 
kisse eltävolodnak egymästöl. Hegye levele ärformäjü, akkora, mint a virägzö örv, 
szürkebolyhü, a kehelylyel, valamint a virägnyelevel együtt. Viräga apr6, lila. Kis- 
Eörs es Bd-Tomaj retjein, Biharmegyeben Puszta-Köton, Erdelyben Hosszuaszö 
körül, itt Barın JözsEer lelkesz gyüjtötte; az 6 tiszteletere neveztem el. El nem 
hegyesedö level&eröl a M. subincanand-hoz hüz, de ez sürübb-, szürkemolyhu, tehät 
vastagabblevelü, — a M. viridescens keskenyebb levele elkeskenyedve kihegyezett, 
a M. Rıchteri BorB. szinten hegyesebb &s szürkebb-levelü, a M. Barthiand-t a rövid 
levelnyele is elvalasztja tölük. A WM. pascuicola Des et Dur. nagyobb- €s nyeletlen- 
levelü, füzerje szakadatlan. — 715. M. Kuncii Bors. Vasvärm. növ. 1887, 210, Al 
völgyeiben ritka. Braun 31, aM. Burghardiand-hoz vonja, de ezen (Schurrz Herb. 
norm. nov. ser. 879) a M. rotundifolia hatäsät lätni, a mienken nem. — %16. 
M. Biharensis BorB. in Sımk. Erdely 1887, 437, Bors. Vasvärmegye növ. 1887, 
212, Recse körül s a bakönaki völgyben. — 717. M. pubescens Wir. Enum. pl. 
hort. Berolin. 608, 1809 (M. aguatica X mollis ex Capitato-spicatis), A völgyeben; — 
var. Dalatonialis BoRB. ined. (mintegy 47. subincana X umbrosa), nagy levele szeles 
tojäsdad vagy szivformäjü, a szine gyengen szörös, zöld, a visszäja zöldes bolyhos, 
füzerje 15 mm. szeles. A völgy&ben, Al Remetevölgyenek sedje mellett. A jobban 
lesimulö-szörli &s hosszastojäsdad-levelü töalaktöl inkäbb mäs elteresektöl valö 
szärmazäsa, mint morfologiai belyege különbözteti meg. Mäs elteres: aM. Peisonis 
H. Braun, i. h. 58, Bf csermelyei mellett, ritka. Tulajdonkepen WM: mollis X 
Schleicheri. — M. viridior BorB. Temesm. veg. 1884, 46, Term.-rajzi Füz. 1890, 82, 
Bg ärkai mellett £.— M. Danubialis Bors. ct Braun apud Briouer, in Bullet. des 
travaux de la soc. botan. de Geneve V. 1889, 67, Bors. Term.-rajzi Füz. 1890, 82, 
Ks partjän. — M. thermophila Bors., Magyar orv. es term.-vizsg. Munkälatai XXV. 
1890/91, 490 (M. flagellifera Bors ÖBZ. 1880, 20, non Schur, Enum., Bg mezein 
es ärkai körül. — %18. MV. kirta WırLD, Enum. pl. horti Berolin, II. 1809, 608, Ks 
partjän © Es 7, a mienk tulajdonkepen mintegy M leioneura2 x Schleicher. 
19. M. Locyana Borß. ined. (M. mollis X verticillata, 27. abra), foliis inferioribus 
ovato-oblongis, mediocribus, superioribus rameisque magis ovatis, subcordatisque, 
breviter (2—4 mmtris) petiolatis, breviter acutis, acute serratis, supra intense viri- 
" Extrait du Bulletin de la soc. d’etudes scienc. d’Angers. 1880. p 241. 
