366 Ajakosak, Labiatae. 
ö OPpız herbariumäban MW. Schleicheri neven a sürü- Es feherszörü M. aguatica-t lätta 
(1889. märcz. 8-än kelt levele sz.); megis kesöbb «az összezavart vagy elcserelt ere- 
deti növeny» hatäasa alatt OPpız szavait talälöbbnak gondolta a fertömelleki mentära, 
mint a balatonmellekire. Azonban a M. Henrici-nek füzerforma viragzatja van tetöz6 
viraggömbbel; Opız szava pedig «floribus vertieillato-capitatis», valamint az 6 Kh-röl 
szarmazö eredeti növenye is arröl tanüskodik, hogy a tetözö viraggömb alatt meg 
1—3, ältaläban keves virägörv van, a mint a balatonmelleki M. Schleicheri-n valö- 
ban gyakran igy läthatni. A floribus verticillato-capitatis tehät annyi, hogy infra 
capitulum terminale verticillastra pauca, vagyis a tetözö viraggömb alatt meg nehäny 
virägörv is van. — A M. Schleicher! Opız, 1831, tehät a M. aguatica-nak kurta- &s 
majdnem szivlevelü, nagyon szörös, egesz feherlö elterese. OPpız leiräsäböl a foliis 
«subcordatis«, valamint a corollis magnis is jobban räillik a M. aguatica elteresere, 
mint a M. Henrici-re. — Ä22. M. aguatica L. 576, SzZHW, a part menten elszörva md. 
Sf. Phytoptus mentharius Can. gubacscsal, (Szepr. in lit.), a Söstönäl. Bf az Zrineum 
menthae RrQ. gyakori a levelen; — var. fpedunculata Pers. Synops. II. 119, 1807, a 
dp, H; — var. pseudopiperita Tauscn, in Ort Catal. 35, 1851, Bd-Tomaj es Kis-Eörs 
partjän, — var. M. Ortinanniana Op. Naturalientausch 437, 1825, H nädasa körül. — 
M. Lloydir Borzau, Fl. du centre de la France, ed. Ill. 507, 1857 (M. brachystachya 
ß, limnogena H. Br. i. h. 411) Sf es Kh nedves helyen. — M. riparia SCHREB. in 
SCHWEIGGER et KÖörTE Fl. Erlang. Il. 6, 1811, Kh, H, Tp nedves h. Itt a virägzata el 
is lombosodik, talän ällatsertes miatt. — M. umbrosa OPpız, Seznam 64, 1852, Kh, 
H nädasai körül, kivält Al Remete-völgyeben. — M. acuta Op. Sezn. 65, 1852, 
(non M. arvensis var. acuta Rcug. Ic XVII. 1858, 50, t. 85) H nädasa körül. — 
M. purpurea Host Fl. Austr. I. 1831, 141, Kh kiszäradt h. Legfeltünöbb elteres a 
M. Schleicher! Opız, Nomenclator Bot. p. 30—31, 1831, (M. aquatica var. calamin- 
Uırfolia Nıs., Fl. Dalm. II. 1847, 185, M. hirsuta SzZHW, cfr. n. 721), az egesz part 
menten. Opız növenyet WIErzBIcKt Kh-röl küldötte (Braun H. in lit.), F csaknem a 
M. mollis molyhäval. — 0) subvar. subthermalis BoRB. exsicc, maxima, usqu. mtr. alta, 
foliis latioribus, magis cordiformibus, profunde serratis, Sf, Bg, Kh, Bd-Tomaj, Kövesd, 
Alärka s nädasa m. (M. aguatica c) elongata PrrarD, Essai in Cat. Montlucon 153, 
Rev. monogr. 1878, 10, non TENORE Syll. 1831, 282 pro var. M. macrostachyae Ten.; 
— subvar. fisszdens BoRB. ined., simili modo ac M. Schleicher‘ albicanti-pubescens 
foliis subcordatis, dentibus fissis aut plus minus iterum serratis. Sf, Szäntöd, T, 
Bd-Tomaj partjäan. — M. limicola Sıraı, Bull. de la soc. roy. de bot. de Belgique 
XXVI. 1887, 103, Sf, Fd, Kh meg a bd-i part nedves h. — %23. M. verticillata 
L. Syst. nat. X. 1099, 1759, Bf nedves füves h. — var. Zortxosa Host, Fl. Austr. 
II. 1831, 142, Sümeg nedves h. (Sz£p R.!). — 724. M. origanifolia Host, ibid. 142, 
Bf füves nedves h. — %25. M. parietariaefolia BEcKErR, Flora 1827, 407, absque 
diagn., Fl. v. Frankfurt 225, 1828, var. /ongzbracteata H. Br., Verhandl. zool.-botan. 
Gesellsch. 1886. 226, Gys, Kh völgyeiben. — M. tenuifolia Host, Fl. Aust. II. 147, 
1831, Kh völgyeiben. — 726. M. Austriaca Jaco. Fl. Austr. V. 14, 1778, Kh nedves 
füves h. Jacaumn leiräsäban «maiore hirsutie quam in M. arvensi, hihetöieg minore 
akart lenni, mert toväbb a leiras sem kemeny szörröl szöl, nem ilyen a rajz, sem 
nem ilyet gyüjteni a M. Austriaca eredeti termöhelyen. Hogy Linn& a _M. arvensis-t 
«planta tota hirtä»-nak nevezi, szinten arra a gondolatra vezet, hogy JAcoum a 
M. Austriaca-t kevesbb& szörösnek akarta mondani. — var. chasmodonta Borg. in 
lit. ad PaAcuzr 1892, dentium foliarium excisura aperta, angulum rectum formante; 
foliis late ovatis, omnibus fere eiusdem magnitudinis, basi cuneatis utrinque hirtis. 
Gys, Kh, valamint Köszeg &s Doroszlö (Vasvärm.) völgyeiben. — M. multiflora 
Host, Fl. Austr. II 1831, 147, a büdösküti völgyben. — M foliicoma OPpız, in 
Des£cLise: Menthae Opizianae II 1882, 20, Bull. de la soc. d’etudes scienc. d’Angers 
Recse, Kh Szgl nedves füves h. — M. oblongifrons Borg. ap. H. Br. 1. c. 103, 1890, 
ä büdöskuti völgyben. — M. polymorpha Host. Fl. Austr. I. 152, 1831, a büdös- 
kuti völgyben. — M. paumila Host, ibid. 150, 1831, ugyanitt; — M. palegiformas 
H. Br. 1. c. 1890, 118, Recse nedves füves helyein. — var. subvillosa BorB. ined. 
(var. hespidula BorB. Orv. term.-vizsg. Munkälatai XXV. 1890/91, 491, et ap. PACHER, 
