Ajakosak, Labiatae. 367 
in Jahrb. des naturhist. Museum von Kärnten, XXII. füz. 1893, 121, non Borkau 
Fl. centr. Fr. ed. III. 1857, 507, nec Porpp. Fl. chil. exsice.) a büdösküti völgyben. 
Folüs oblongo-elongatis, anguste serratis, subvillosis, omnibus fere aequalibus; pedi- 
cellis sparse pilosis. — 727. M. arvensis L. 577, var. nummaularia SCHREB. in SCHWEIGGER 
et KörrE Fl. Erlangensi II. 7, 1811, a büdöskuti völgyben (M. arvensis SzZHW). 
A M. arvensis Hab. 14, Zänka videkeröl szinten ide vagy az elöbbiekhez tartozik. — 
var. döversifolia DuMmERTIER, Florula Belg. 1827, 49, a büdöskuti völgyben. — 728. 
M. Pulegium L. 577, SzHW, Bors. FK. 469, az egesz part nedves iszapos h. — 
var, vıllicaulis Borg. Bekesv. fl. 1881, 74, caule horizontaliter hirto, foliis serratis, 
supra pilosis glabrisve. Tp es Gys körtil. 
«29. Lycopus Europaeus L. 21, SzZHW, a «Marrubium palustre gl/abrum» ex 
Baun. Pin. 230 idezete nyomän a töalak a kopasztermetü var. glabrescens SCHMIDELY, 
Bull. soc. bot. Geneve Ill. 128. A Balaton partjän ritkäbb, Sf, Szäntöd, Bg, Kh, 
Szgl, Al, Ks; — var. pubescens Benıu. Labiat. 1833, 186, DC, Prodr. XII. 178 
scaulibus obtusioribus foliisque valde nervosis utrinque (breviter) pubescentibus». 
A, Al, Sf, Bd, Kh partjän, H; — var. suÖlanatus Bors. in PACHER-i, Nachträge zur 
Flora von Kärnten, 1894, 104. Caulis lanugine albicans, folia, quod formam attinet, 
ab illis typi non diversa, superiora utrinque angustata, supra intense viridia pilosa, 
subtus glaucescentia, praecipue nervis crassioribus villosis, inferiora basi pinnatifida. 
Lanugo caulis a /. molli, folia a L. Europaeo. A L. molli Kurn. ÖBZ. 1866, 371, 
foliis elongatis, oblongo-lanceolatis, caule longius lanuginoso differt, Folia Z. mollis 
abbreviata, dilatata, ovata, inferne latiora, basi breviter contracta, etiam inferiora 
breviter petiolata, caulis aequaliter foliatus, in var. sublanata superiora conspicue 
minora, lanceolata. Vd läpjän, Al nädasa körül, Szgl, Tp nedves h. Budapesten az 
Angyalmezön, Fuzine körül, Kameral-Moravitza, Zägräb es Divosello (Lika) hegyei- 
nek nedvesein. — 730. Z. exaltatus L. fil. Suppl. 1781, 87, Aräcs szöllei kerite- 
senel (Rel. Kır. 113), Bf (Sıcm. 47), Kh (Kır. Bar.) n. v. 
«31. Salvia glutinosa 1... 26, «foliis cordato-sagittatis» Bd; — var. hastata 
Borg. ined. foliis hastatis, Recse bokros h., Väszoly völgyeiben. — 732. S. dethiopis 
L. 27, SzZHW, Sıcm. 48 (S. patıla Hırıeer. 40, non Desr.), Tetenytöl kezdve a dp 
vasüt töltesen gyakori, hihetöleg ez a terjesztöje, de a keleti es bp mezein is md 
gyakran barangol (barlanglapu), Lepseny a Kajär sös h. (Rel. Kır. 113), Kertben 
is. — 133..5. Austriaca Jacg. Fl. Austr. II. 1774, 8, Kh (SzZHW, n, v.), A, Lepseny 
es Sf közt mezön. — 734. S. pratensis L. 25, Sapı,, SzHW, Has. 17, füves mezön 
md. Fd szep pirosvirägü (var. vrodantha BorB ined )- Bf Prytoptus (Bursifex) sal- 
viae Am. gubacscsal a levelen; — var. minoriflora Bors. ined. (var. parviflora WILLK., 
non VAHL, cir. OBZ. 1887, 260), floribus fere duplo minoribus, galea curvata. Kh 
es Szäntöd körül, mind a ket helyen feher viräggal is, F, T. — 735. S. dumetorum 
AnpRrZ. in Bess. En. 3, 1822, F, Kh &s T füves h. A «galea rectiuscula» jöl kitün- 
teti, különben hajlandö lennek a S. pratensis kisebb-virägüu nöi peldäinak tartani. 
A fentebbi var. mirnoriflora ketsegtelenül a legközelebbi länczszem hozzä a S. pra- 
iensis alaksorozatäban. — 436. S. nemorosa L. 1762, 35 (S. sölvestris SzHW, Has. 
17, non L.), az egesz Balaton melleken böven &s uralkodö, meg a somogyi part 
homokjän is. Sz.-Janoskörö; gubacsa ugyanaz, mint a S. Pratensis-&,;, — var. Bana- 
Zica WIERZB. in HEUFF. Enum 1858, 139, Szäntöd füves lejtöin, foliis latioribus, 
plusminus brevius petiolatis, basi cordatis, glabrioribus; — var. aldiflora Bor. Vas- 
varm. 214, T, Bf; — var. sa6mollis Bors. TTK. 1896,45 Notis omnibus cum typo 
bene convenit, sed caulis patenter (non adpresse) pubescens, pilis diametro caulis 
conspicue brevioribus. Folia latiora, basi cordata, superiora quoque petiolata. T füves 
lejtöin. Budapest körül a Zugligetben, Sz.-Gellerthegyen, a Räkos füves mezöin, 
R.-Palota körül s a regi löversenyteren A S. nemorosa L. var. submollis szäränak 
szetällö szörezeteröl a S. villicaulis-hoz (BorBAs: A magyar homokpusztäk növeny- 
viläga 1886, 83) hasonlit, de az utöbbi sokkal jobban elter a var. submollis-töl, 
mert a 5. villicaulis-nak (S. amplexicaulis Rchp., NEIrr., HEUFF., non Lam.) csak a 
legalsö levele nyeles, a többi nyeletlen, tompäbb, nem deres, a visszäja, valamint 
a szära, hegyelevele, kelyhe, szirma hosszübolyhu, ugy hogy a virägzata szürkellik, 
