‚\jakosak, Labiatae. 369 
Marscnr. Flora 1832, 2, Beil. 181), Kh, Vällus, F füves h., ritka; — var. angustı- 
secta BorB. Vasväarm 219, Kh vadas kertjeben, ritka. — 755. ?. lacımata L. 600, 
Rel. Kır. 6, SZHW, a bp md. — %56. D. dissecta WENDEROTH, Schrift. der Gesellsch . 
zu Marburg, 1831, 49 (2. 0zcolor G. Beck), A, Vällus hegyein ritka. Az orszägban 
elszörva szinten terem: Krassova ällomäsa, Kolosvär (Szenafü, BorB. 1878), Hosszü- 
aszö (BARTH indeterm.) ; a var. varzabılis G. Beck, Zool.-bot. Gesellsch. 1882, 186, 
Krassova, Stajerlak, Szegszärd (HorLös), Hüsvölgy Budan, Ostäria, — 75%. D. grandı- 
fora 1. 600, A, Vällus hegyein. 
%58. Scutellaria galericulata L. 599, SzZHW, nedv. h. md, a deli parton gyakoribb, 
egesz a vizig behat. Vd, Kt medenczejeben. A hevvizi pelda kopasz, a bogläri &s 
szäntödi apröszörü (var. Zubescens BENTH. Lab. 1834, 697, «at vix in Europa»!) — 
7159. Sc. hastifolia L. 599, Kh (SzZHW), VB nedves h. — 760. Se. Columnae Aur. 
Fl. Pedem. 1785, I. 40, a Malomvölgy bokros helyein, SzK hatäräban. 
61. Nepeta catarıa 1.. 570, SzHW, Sımk. 189, haz körül szälonkent md; Szgl 
ärnyekban jöval nagyobblevelü. — %62. N. Pannonica L. 570, Kh magasabb vide- 
ken (N. nuda et Pannonica SzHW, non L.), Balla puszta fölött az erdöben (Pırırız). 
7163. Glecoma nova WINTERL, Index 1788 (G. hirsuta W. et Kır. t. 119, 1802, 
SzHW, Sınk.), bp füves, bokros &s erdös h. md, — var. /amzifolia ScHur, Sertum, 
2237, 1853, Enum. 533, Barnırz Herb. Europ. 7310, eröteljes nagy peldak, Zamzum 
mödjära megnyült nagyobb levelekkel, a Bd tetejen, itt tele van Aular glecomae 
Hart. (macskagumi, m.-töki, m.-gödölye) gubacscsal, s olyan szörös mint a täplalo 
füve (TTK. 1893, 246); Bf, A bokraiban, — var. drachytricha Bors. ined. Cum 
G. Pannonica mox sequente, quod habitum attinet, bene convenit, at calycis dentes 
G. hirsutam veferunt, a qua foliis fere glabris, una cum caule et petiolis sparse 
breviterque pilosis differt, pilis diametro caulis brevioribus. Gys völgyeiben. — 
164: G. Pannonica BorB. (G. hederacca X nova) TTK. 1897, 378, ScHurLtz, Herb. 
norm. nov. ser. XXXV. 3458, 148, 1898. Caulis rigidus, una cum petiolo margi- 
neque foliorum more G. novae villosus, quacum, calycis dentibus exceptis, bene 
convenit, habitumque eius bene refert. Folia inferiora reniformia crenata, superiora 
paulo maiora, cordiformia, grosse dentata, illis G. rederaceae typicae paulo maiora. 
Dentes calycis ovatı, in aristam acuminati, tubo triplo breviores, ut in G. Jederacea, 
non subulato-acuminati, neque elongati ut in G. nova, Gys völgyeiben, a szülök 
közt. A kehely fogät tekintve a G. hederacea-val megegyezö, de egyeb belyege 
inkäbb a G. hirsutä-&. A G. hederacea var. villosa-val (Koch, Synops. I. 1837, 563), 
valamint a @. heterophylla-val Op. alig egybeväg6, ez a kettö aligha hybrid-eredetü. 
Van t. i. a @. hederaced-nak elterese, mely OPpız leiräsäanak (Naturalientausch 1824, 
61, REICHENBACH Fl. Germ. excurs. 316) megfelel, de a G. kirsuta-hoz semmi köze, 
csak szörösebb, vagy REICHENBACH €s NEILREICH (Fl. v. Nieder-Osterr. 496) szerint 
eppen kopaszodö, felemäslombu. — %65. G. hederacea L. 578, SzZHW, Sımk. kisse 
nedves h., gyümölcsösben md, — var. micrantha BoEnN. in Rcup. Fl. Germ. exc. 
1831, 316, Gys, Bd, a patacsi major körül, a typusnak inkabbnöi (gynodynamus) 
alakja; — var. maror Gaup. Fl. Helv. IV. 1829, 46, az inkabbhim alak, md; — 
var. /obulata Kır. Addit. 1863, 130 a nagyobb-, karejkäsabb- Es kopaszlevelü elteres, 
Gys, Bd, Szgl. A G. gloöulata Hazsı. Magyarhon edenyes növ. 238, sajtöhiba ütjan, 
a leiras nyomän a G. nova-hoz, a G. rigida RoCHEL, melyet KErNER a G. /ursuta-hoz 
vont, ScHuLt. Österr. Fl. II. 1814, 133 szerint a @. hederacea-hoz tartozik. Vala- 
mennyin El az Azlax glecomae gubacs. 
166. Dracocephalum Austriacum L. 595, Bf erd. (Sıcm. 47), Kh (SzHW), n. v. 
16%. Melittis melissophylla L. 597, SzZHW (M. grandiflora SzHW, an Sm.?), 
televenyesebb erdöben Bf (Smk.), Bd, Gys, Kh, 
168. Lamium amplexticaule L,. 579, SzZHW, Sımk.,, mezön md; a Bd 1897. 
szept. 2. zärvaporzö (clandestinus flos) viräggal. — 769. Z. purpureum L. 579, SzZHW, 
Sımk., md. — %%0. Z. maculatum 1. 1763, 809, SzZHW, Sınk.; var. foliosum CR. 
Stirp. IV. 258, 1769, G. Beck, 1. c. 1019 (var. australe Bors. Budapest növ. 106, a 
" «Caule pedali, floribus plerumque violaceis.» 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. resz, 2. szakasz. 24 
