370 Ajakosak, Labiatae. 
bakonyi part ärnyekosabb hegyein md; a Bd a levele nagyobb is, nem foltos, 
csaknem kopasz (@G. /aevigatum L.?). — L. Orvala L. Syst. X. 1759, 1099, Khv 
(SzHW, v. ö. Bors. ÖBZ. 1900, 227). — 771. 1. montanum Pers. Syn. Il. 1807, 122, 
pro var. Galeobdolon: vulgaris, a Bd, Kh hegyi erdeiben (@. Zuteum SzHW, non 
Hups.); — var. drachyodontum Bors. Foliis superioribus elongatis ad /. montanum 
pertinet, differt calyce glabro, dentibus abbreviatis, triangularibus, spinula brevi 
terminatis, margine ciliolatis. Kelyhe azt a talän regibb közös sajätsägot Örizte meg, 
hogy az ajakosak n&emely genusza (Mentharum campano- et tubocalyces, Ballota nıgra 
es B. foetida) hosszabb- es kurtäbbfogü kehelylyel hozza letre fajait. A Bd nyilt 
hely&n ritka, Bekäs-Megyer, Buda. A havasi Z. Galeobdolon glabrescenst G. BECK, 
Fl. v. Süd-Bosn. 144 pontosan nem irja le, hogy füvünket vele összehasonlithat- 
näm. Lehet, a kurtäbblevelü Z. Galeobdolon-hoz, a mienk a Z. montanum-hoz tar- 
tozik, levele szörös. A G. montamım kelyhe egeszen szörös, a foga äralaküı. 
7912. Leonurus cardiacus L. 584, SzZHW, falu es häz környeken md. — 73. 
L. (Chaiturus) marrubiaster L. 584, Kh (SzZHW), Hegymagasi, T; — var. longz- 
folius Bors. ined., foliis duplo triploque longioribus, basi longe cuneatis; petiolis 
verticillastra longe superantibus. Mentham parietariaefoliam quodam modo in men- 
tem revocat. A patacsi major környeken Szgl. 
174. Galeopsis ladanı L. 579, munkält földön Recse, Bakönak (Borg. Term.-r. 
Füz. 1893, 68), Kh (SzHW), Vd, Dörgicse es Väszoly közt, Bf (Sapı.). — 445. G. 
canescens ScHuLT. Obs. 1809, 108 (G. angustifolia Aut. Hung., non Enrn.) Kh (SzHW), 
Vanyarcz, Sf, Ks mezein (Bors. id. h. 67), Väszoly es Dörgiese közt; — var. Dala- 
tonensis BorB. Term.-rajzi Füz. XVII. (1893), 66, Kh (Szenczy in Briguer Monogr. 
Galeops. 249, sub G. orophila Brio., non TımB.-Lacr.), A, T (Bore. i. h. 66), Vd 
körül. — 776. G. grandiflora L. Fl. suec. 1755, 204, pro var. G. Letrahit (var. 
cannabina L. Mant. II. 1771, 411, SzZHW; @. speciosa Mırı. Diet. 1768, nr. 3), 
Bakönak &s Csapi erdeiben (Bor». 1. c. 69), Kh; — var. g/abrata Bors. i. h. 69, a 
Csapi-hegy erdejeben; — var. crenifrons Bors. i. h. 69, u. i.; — var. gynodynama 
Bors. 70 (var. parviflora Knar, non Lam.), H ärnyekos h. — 747. G. pubescens 
Bess. Fl. Galic. II. 1809, 27, A völgyeben (Bore. i. h. 71), Al, Szgl, Gys, Kh, Tp.; 
— var. homotricha Bors. i. h. 71, A völgyeben; — var. glandulosa Rene. Pl. Crit. I. 
1823, 41, aBd ritka; — var. sezosa Schur, En, 1866, 537, Vanyarcz, Bd (Bore. i. h. 
72), Al es Gys, Csapi-hegy. — %78. G. tetrahit L. 579, Kh (SzZHW); — var. @. 
silvesitris SCHLECHT. Fl. Berol. 1823, 320, Koloska völgyeben A. — A dagadtszärü 
Galeopsis gyakran juhnyäjjal terjed, itt ritka, mert a päsztorelet korlätolt. 
179. Stachys Germanica \.., Sapı., SZHW, HAg. 14, mezön szälonkent terjed 
md; Z.-Sz.-Andräsnäl (Pırrs); puha levelevel a nep a sebet borogatja (Bors. TTK. 
1897, 437). — 780. Sr. silvatica L. 580, SZHW, a bp sürüibb erdejeben, a Csapi- 
hegyen; — var. fyenotricha Borg. Magy. orv. €s term.-vizsg. Munkälatai XXI. 1881, 
313, Vasvärm. növenyföldr. 222 (var. /omentosa Waısp., Köszeg növ. 1891, 88, non 
Gar.), VB, A, Büdösküt erdejeben. — 781. S7. palustris L. 580, SapL., SZHW, az 
egesz partmelleken; — var. segefum Hasen: Chloris Borussica 1820, 218, a 
sürübbmolyhos-levelü alak gyakoribb, Kt, Töt-Szent-Päl, Recse, Vd is, — var. 
Borbasii SaBrR., in lit. 1891, TTK. 1896, 45. «A typo sat invariabili differt spica 
florali valde elongata, verticillastris 15—20 composita, floribus obscurius rubris, et 
folüis anguste lincaribus (non lanceolatis ut in typo), profundius serratis, conspzcue 
petiolatis, 8-12 cm. longis, 1—1!/. cm. latis.» Al meg a Bd partjän, jül, aug. — 
SABRANSKY növenye Vajnor (Weinern) hatäräböl, Pozsonymegyeböl valö, de terem 
Budän, a nädorkert környeken, Csepel-Ujfalunäl (TAuscher), Glozsän mellett (SZTEHLO). 
Internodia rhizomatis tuberoso-incrassata, ut rhizoma quasi moniliforme sit. Inter- 
nodia rhizomatis S. palustris in campo Räkos haud crassa. — 782. 5. annua L. 
573, sub Betonica Sanı, SzHW, Has. 17, szäraz mezön, kivält tarlöban md gya- 
kori, Hegymagasinäl, Kh ikerlevellel is. — 788. S. recia L. Mant. I. 1767, 82, 
SzHW, Hag. 11, 17, Sımk., szäraz, szikläs lejtön, mezön, reten md, — var. leto- 
stachys Bors. Budap. növ. 1879, 107, calyce fere glabro (S. glabrata Sımz. Erdely 
