Ajakosak, Labiatae. Sy/all 
1887, 450), Bf; — var. angusta Bors. TTK. 1884, 158, calyce dense piloso, foliis 
angustis linearibus, lineari-lanceolatisque. Sf mezein. 
784. Betonica officinalis L. 573, SzZHW (PB. nutans Kır., Sapı.), a bp szäraz 
hegyein md; — var. glabrata Koch, Rönr. D. Fl. IV. 1833, 279, a bd-i öböl retjen 
(B. off. Hape. 12); — var. B. Danica Mırr. Dict. VII, 1768, nr. 2 (B. stricta Aır., 
SzHW), A, Bf, Bd, Kh, H közt. 
185. Sideritis montana. L. 575, Rel. Kır. 6, 113, Has. 11, 17, SzHW, hegyen, 
mezön md, H, Alsö-Pähok (Pıers!). A szelellenzö, tetejen levelesebb var. comosa 
Rocn. Flora 1835, 1. Intell.-bl. 66, Hrurr. En. 144, Boıss. Fl. or. IV. 707, T, Bf. 
186. Marrubium vulgare L, 583, SZHW, Has. 11, 13, 17, md, falu, haz körül, 
udvarban. 7187. M. remotum Kır. in Schurr. Österr. Fl. 1814, II. 161, SzZHW, 
(M. paniculatum Desk. in Lam. Eneycl. III. 1789, 716, ob synon. Crusır citatum, 
Ren. Pl. Crit. III. t. 473, M. Pannonicum Rene. Fl. exc. 1831, 325) falu környeken: 
A (Rel. Kır. 114), Bf, T, Dörgicse, Bd-Tomaj, Szgl, Bg, Vd, Tp. A M. remotum 
i. h. a hallei (WoRrMSLEBEN !, 255. 0.) Es pecsi M. peregrinum-on epült fel. Mind a 
kettö megvan nekem, A-on is sokat megneztem &s gyüjtöttem. Kurtäbb- &s mere- 
vebb-ägü, különösen a virägörvek alatt levö levelek a virägörveknel csak kevessel 
hosszabbak, epp ügy, mint neınely örves Menthae (104. o.). Termete, valamint a 
belyege is inkabb a M: peregrinum-Exal egyezöbb. Kıramer herbariumäban e neven 
nincs meg. Az aljatöl kezdve vesszösebb, hosszü-ägu alak, mely a M. vulgarc-hoz 
hasonlöbb, M. intermedium neven van Kıramer herbariumäban (fasc. XVII. 4). 
Meg pedig ez sem egeszen egyezö, hanem ket pelda hosszuülevelü (foliis oblongo- 
elongatis), a viräg alatt levök az örveknel 3—4-szer hosszabbak, nem kerekded 
lapoczkaformäk. Alsöbb levele szeles, elliptikus. Aga a M. remotum-Enäl jöval 
hosszabb, kevesbbe merev. Ez a M. deficiens vw. M. intermedium Rel. Kır. 114, a 
«foliis angustioribus» is ezt igazolja. Dentes calycini stramineo-mucronati, tubo 
duplo breviores. A, Bf, Bd-Tomaj, Szg] körül, toväbbä Gubacson &s Soroksäron, 
(TTK. 1875, 132). A mäsik alak = M. remotum. — 88. M. peregrinum L. 582. 
(excl. var. $, quae — M. Creticum Mirı. Diet. VII. 1768 no 3) Rel. Kır. 113, SZHW, 
Ha. 12, 13, 17 (M. paniculatum Desk. in Lam. Encycl. III. 1789, 716, pro max. 
parte; var. angustıfolium Koch Syn. 1837, 571) falu körül szäraz h, md. A M, panıi- 
culatum-ot autora az ötkehelyfogasak köze sorozta, azert M. remotum nem lehet, 
csak Cıusius citäläsa vonatkozik ide; — var. /ongifolium Borz. ined. Altaläban 
hosszüu es vekonyabb levelü; a molyha is sokkal gyengebb es vekonyabb, levele 
többnyire hosszas, megnyült, a virägok alatt levö is ilyen, csak kisebb &s keskenyebb, 
a virägoknäl 3—4-szer hosszabb. A viräg örvei egymästöl tävol esnek. Szelellenz6 ! 
alak; — Szgl erdejeben, de Kis-Terennen es Temesmegyeben Kärolyfalva körül is. 
«89. Ballota nigra L. 582, SzZHW, Has. 16 (2. ruderalis Fr.), falu, haz körül 
a szäraz parton md; — var. subvillosa BoRB. ined. breviter atque horizontaliter 
reflexeque villosa |var. rirta G. Beck 1. c. 1020, non Koch, Rönr. Deutschl. Flora 
IV. 294, 1833, cuius planta ad D. albam L. (B. foetidam Lam.) pertinet]) A, Rf, 
a Bd, Szgl, Tp, Recse körül, Bpesten a Zugligetben, a Räkoson; — var. urzicifolia 
Orrm. in Op. Nat.-T. 1828, 657, Bd, Bf, ärnyekos helyein. — 790. B. submitis Bors,, 
TTK. 1894. 235, ÖBZ. 1894, 475. Folia subrotunda vel subrotundo-ovata, obtuse 
erenata, illis prioris paulo minora. Cuspis dentium calycinorum glandulosorum 
abruptim emergens, brevior est, quam dens ipse latiusculus, minus pungens, ideoque 
planta mitior quam D. nigra. Media quasi inter B. foetidam et B. nigram, a priore 
foliis crenatis et cuspide dentium calycinorum longiore, a D. nigra autem foliorum 
forma atque eorum crenis, nec non calycis dentibus brevioribus, breviusque cuspi- 
datis diversa. Cuspis calycina magis abruptim ac in 789. emergens, neque tamen 
adeo ac in D. foetida abrupta. A Bd &s Rf ütmellekein. Minthogy rövidebb &s 
kevesbbe szürös kehelyfogaival nem olyan j6l tapad, nehezebben hurezolödik szet, 
mint a D. nigra töalakja, ezert ma mär ügy lätszik kis területre szorult. 
791. Teucrium botrys L. 562, A (Rel. Kır. 114), Bf, T (Sımk. 189), Kh (SzZHW), 
ı V. ö. Erdelyi Müz. Egy. Ertesitö XXI. 1900, 249. stb. 
