Erdeslevelüek. Aspesifoliaceae. 373 
Wierzbickii Has. Catal. h. b. Pest 1827, Rcus. Fl. Germ. excurs 1831, 336, az 
inkäbbnöi pelda, korolläba zärt himekkel, Rf, Bd, Kh; — var. /aniflorens Borg. ined. 
Pilis foliorum maioribus, minoribusque mollioribus, magis adpressis, densioribus, 
ut tota folia albicarent. Flores flocco albo inflorescentiae densissimo emergentes. 
Bf hegy., a regi löversenyteren Bpest. — 806. EZ. altissimum Jaco. Fl. Austr. V. 
app. 35, t. 16, 1778 (Z. Italıcum b) Facguini WiNTERL. 1788, E. Italicum aut, Ärv., 
Rel. Kır. 114). Szäraz legelön elszörva md, Bd n.v.; L.-Tomaj Tp közt! — 807. E. 
rubrum JacQ. Fl. Austr. V. 1778, app. 27, Kh hegyi retjen (SzHW). 
808. Pulmonarıa officinalis L. 135, Kh (SzZHW), Bd (SIMR.), Gys, VB, SzK 
erdeiben. — 809. P. angustifoha L. 135, Kh hegyi erdeiben (SzZHW) n. v. — 
S10. Z. mollissima Kern. Monogr. Pulm. 1878, 47, Bf! (P. mollis Sımk., non Worrr) 
SzK, VB a Malomvölgyben, Veszprem erdeiben, Bd. 
S11. Lithospermum arvense L. 132, SzZHW, Sımk., szäraz mezön md, de meg- 
lehetösen elszörva — 812. I. officinale L. 132 SzHW, Rel. Kır. 7, Addit. 132, 
szaraz, bokros helyen, szöllök közt, ligetben md, de rendesen szälonkent. — 813. 
L. purpureo-coeruleum 1. 132, SzHW, Sımk., hegy es völgy bokraiban a bp. 
814. Nonnea pulla \. Syst. X. 1759, 916, sub Lycopside, SZHW, Sımk., szäraz 
mezön, lejtön md; — var. maior:flora BorB. Vasvärm. növ. 224, Bg, Bf, Gys. 
815. Lycopsis arvensis L. 139, Kh mezein szälonkent ritka. 
816. Anchusa officinalis L. 133, SZHW, szäraz mezön, lejitön md. — 81%. A, 
Italica Rerz. Obs. I. 1779, 12, SzZHW (A. paniculata Aır. Hort. Kew. 1. 1789, 177, 
SzHW), Bf fölhagyott &s munkält h., ugaron böven! (Porr., Sıcm. 47), Akali, Kh. 
S1S. Myosotis palustris L. 131, SzZHW, <foliis glabris» &s M. glabra Dir. 
Giss. 67, de itt a levelnek nem teljes kopaszsäga, hanem a borzas M. arvensis- 
szel szemben csaknem meztelensege vagy keves szöre ertendö (M. virginea KırıkL, 
Taschenb. 1844, I. 421), viz &s sed menten elszörva md; H es Recse; — var. memor 
Kım. i. h. 1844, I. 421, Sf, Szgl, H. — 719. M. silvatica (EurH. herb. nr. 31, 1732) 
Beitr. V. 1790, 176 pro var. M. scorpioidis; Horrm. Deutschl. Fl. I. 1791, 61), Kh 
(SzHW), Veszprem &s Jutas hegyein es völgyeiben ! — 720. M. suaveolens W. et 
Kır. in Wırrp. Enum. h. Berol. I. 1809, 176 (non Poir. in Encycl. meth. suppl. IV. 
45, 1816; M. odorata Po. i. h. 44; M. silvatica SzHW ?, Bors. TTK. 1896, 336). 
Kh, Gys kopaszodö tetöinek porladoz6 szikläs h., itt-ott böven. A Balatonmellek 
flöräjanak egyik jellemzö faja, mint alpesi maradek. Ma kiväldan Istria, Horvät- 
orszäg es Dalmätia magasabb berczein nö, s az innen eredö peldäkkal egybeväg. 
Keskeny &s sürli-szörü, szürkellö levele, zömök termete, szürkeszörü kurta viräg- 
zata, nagyobb szirma €s kelyhe (mely zygomorphiära hajlandö Es sürti szürkeszört, 
s aviräg nyelevel csaknem egyforma hosszü, nyitott), valamint keskeny &s hosszui- 
nyelü alsö levele is j6l elvälasztja aM. silvatica-töl. Az elterjedese zömetöl messze- 
szakadt kh-i alacsonyabb termöhely magassägäban a M. suaveolens Horvätorszägban 
is nö, egesz a havas csücsig. — 821. M. arvensis L. 131 (M. intermedia Link, 
Enum. horti bot. Berolin. I. 164, 1821), szäraz mezön, lejtön md, Recse, Veszprem; 
— var. gymnosperma G. Beck, Fl v. N.-O. 971, 1893, Jutas, Gys völgy. — 822. M. 
collina Enrn. Beitr. V. 1790, 177 pro var. M. scorp.; Horrm. Deutschl. Fl. 1791, 61 
pro var. M. arvensis (M. hispida Schwecht. pat. Magaz. d. Gesellsch. naturf. Fr. 
in Berlin, VIII 1818, 230), Bg, T (Sınx.), Gys, Kh, Recse szäraz mezein, völeyei- 
ben, füves lejtöin, a Bd kökapujäban. — 823. M. versicolor Pers. Synops. I. 1805, 
156, pro var. M. arvensis, Recse völgyeiben. — 824. M. ramosissima Rocukı in 
SCHULT. OÖ. Fl. 1814, I. 366, testibus R. et Scnurr. Syst. veg. IV. 104 et Rcne. 
ap. STURM (M. stricta Liınx En. h. b. Berolin I. 1821, 164; M. strieta var. multi- 
caulis RcuB. in Sturm D. Fl, H. 42, 1822; M. arenaria Scnran. in Schurız Fl. 
Starg., Suppl. 1819, 12, R. et Sch. i. h, IV; M. arvensis SZHW !), Bf (SIMK.), VB, 
Bg, Gys, Kh szäraz mezein. — 825. M. sparsiffora Mix. in Hoppe Taschenb. 1807, 
14, Bf (Sıcm. 47), T (Simk.), Kh (SzHW) völgyeiben &s erdeiben. 
826. Symphytum officinale \.. 136, SzZHW, SIMK , nedves h. md; — var. Dohe- 
micum ScHM. Fl. Bo@m. III. 13, 1794, fl. alb. Vd. — 89%. S. tuberosum L. 136, 
’ 
