376 Tätogatofelek, Scrofulariaceae. 
es V. thapsiforme hybdridjai lefutö levelökkel elterök. Bienne, fere altitudine unius 
metri; caulis inferne teres, plus minus violaceus, ima basi cano-tomentosus, dein 
pube detersili inspersus, circiter in parte media parce atque breviter ramosus, 
superne leviter sulcatus; fola mediocria, inferiora algue ima breviter petiolata, 
petiolo cano-tomentoso, lamina multo breviore, crenata, supra sparse puberula, 
subtus densius pubescentia, ad nervos crassiores magis canescenti-tomentosa, in- 
feriora oblonga aut elliptica, utrinque angustata, apice obtusa vel breviter acuta, 
media et superiora non decurrentia, basi lata, levissime subcordata sessilia, ovato- 
oblonga, infrafloralia cordiformia, cum rameis ovatis cuspidato-attenuata. Inflore- 
scentia illis V. »zıgri similior, more huius pubescens, eglandulosa, inferne ramis 
paucis brevibusque praedita, racemum latum, sed continuum formans, glomerulis 
5—6-floris, pedunculis elongatıs, calyce maiusculo 6 mm. longo 3--4-plo longiori- 
bus; laciniae calycis lineari-lanceolatae, corolla flava, mediocris 2 cm. diam., fila- 
menta violaceo-lanata, antheris tribus reniformibus, duabus staminum inferiorum 
parum obliquis; stigma capitatum. I”. phoeniceum ex interpretatione NV. Zongicrurts, 
ob corollam huius flavam inflorescentiamque eglandulosam, illi V. zer: similiorem 
excludi. Etiam V. Lychnitis, etsi foliis simile sit, calyce minimo excludendum. — 
Inflorescentia V longzcruris atque folia floribus subjecta, corolla, stigma capitatum 
illis UV. nıgro simile, a quo tamen differt calyce maiore, pedunculis magis elongatis, 
antheris duabus obliquis et foliorum forma, quae omnia a V. phlomoide habere 
videturr Ab hoc omnino distat, sed folia breviter petiolata, tomentum tenue, caly- 
cem maiorem antherasque obliquas nonnisi a V. phlomoide derivare possumus. — 
Ellenben Veszt6, Iräz es Csökmö, valamint Ober-Drauburg körül a jelzett combi- 
natio inkäbb a V. phlomoides kepet viseli, a viragkocsänja is kurta, azert V. Brock- 
möülleri neven hagyom. — 898. V. phoeniceum L. 178, Arv., a bp elszörva md; — 
var. leucobotryum BoRrB, corollis albis, Kh, ritka. — TV. rubıginosum W. et Kır. Ic. 
t. 197, 1805, Dävod (Kır. Bar.). — 859. V. Blattaria L. 178, SZHW, szäraz mezön 
elszörva md, ägas alakja a V. bYattarıforme Grıs. Iter Hung. 1852, 321, Gyötrös, Kh. 
S60. Scrofularıa nodosa L. 619 SzHW, nedves, bokros h., nädas körül, sed 
menten md. — 861. Sc. alata Gi. Fl. Lithv. I. 1781, 127 (S. Ehrharti Stev. Ann. 
nat. hist. V. 1840, 3; Sc. aquatıca SzZHW, non L.), a bp sedje menten md; F, Tp, H. 
862. Krcekxria elatine L. 612, sub Antirrhino, Rel. Kır. 115, Linarıa E. MiLL., 
Kır. Add. 139, SZHW, Ha. 17, tarlöban md. — 863. X. spuria L. 613, sub Antirrh. 
(L. sparia Mir., SzZHW, Kır. Add. 139,) tarlöban elszörva md, Väszoly, Dörgicse 
közt is; Rf, T müv. h. nagytermetü, nagylevelü, alsöbb levele fogas. 
S64. Chaenorrhinum minus L. 617, sub Antirrh.,, SZHW (Zinaria minor DESE. 
SIMK.) a bp. müv. h., köfejtö körül. 
865. Linaria genistifohha L. 616, sub Antirrh., Sapr. Hap. 11, 17, Rel. Kır. 
115, SzHW, szäraz lejtöon, mezön md. Hegymagasi meg a Bd Gymnetron pilosus 
SCHÖNH ! szargubacscsal. Virägjät is valamely ilyen faj torzitja; — var. perangustala 
BoRB. ined., a var. chloraefoliıa Rcug. ellentete. Szärlevele szälasländsäs, keskeny, 
az ägakon sürü es keskenyke szälas, 1—2 mm. szeles. Viräga is apröbb, inkabb 
akkora, mint a Z/. /Zalicd-€, de a virägresze, kelyhe, tokja meg a magva hatärozottan 
a L. genistifoha-e. Kis-Eörs szöllei alatt. — 866. L. Zimarıa L. 615, sub Antirrh. 
SzHW, mezön md (L. vulgarıs Mirr., SapL, Hap. 17.) — 86%. L. angustissima 
Lois. Not. suppl. 167, 1810 sub Antirrh. (Z. Zzalica Trev. Ind. sem. h. Vratisl. 1820, 
Act. ac. Leop. Car. XIII. 1826, 188), Somogyban (Roch. in Ren. Ic. XX. 32), Kh 
hegylejtöin. 
Antirrhinum matius L. 617, kertböl elvadul, Bd, Alsö-Eörs 
S68. Antirrhinum oronttum L. 617, SzZHW, vetesben, tarlöban Kh, Väszoly ! 
869. Digitahs ambigua Murr. Prodr. Fl. Gött. 1770, 62. SzZHW (inel. var. 
acutiloba Koch Syn. 1837, 518) a bp. erdeiben &s szelen. 
870. Gratiola officmalis L. 17, nedves h. eleg ritka: Kh (SzHW), L.-Sz.- 
Istvänd (Hap. 12), Alsö-Eörs! 
! Karrengach: Die Pflanzenfeinde aus der Classe der Insecten 1874. 4659, 
