Tätogatöfelek, Scrofulariaceae. 377 
871. Lindernia pyxidaria Ar. Misc. III. 1755, 178, Kh iszapos nedves h, a 
parton s H (Wirrze, 13), most n. v. 
872. Limosella aguatıica L. 631, Kh (SzZHW) nedves h.; .n. v. 
873. Veronica scutellata L. 12, "Rh! (SzHW), Kövagö- Do (Kır. mspt) nedv. 
retjen. > V. acutıfoha Giuw., Exerc. phyt. I. 1792, 119, «pedicelli erecti... 
vix bracteis longiores. Flores approximati seu sat denso racemo. Corollae albo- 
coeruleae...in aliis albae, lineis roseis tinctae,... Capsula cordata inflatis loculis», 
«florens junio» (V. aguatica BErnH. Begriff der Pflanzenart 1834, 66, non Gray, 
Nat. Arr. Brit. pl. 1. 1821. 306, nec V. Anagalhıs a aquatica SCHLECHTEND. DIL, 
BerolgEs1823E2-E VE 7nazyar ballidiflora levipes Ökrar. Prodr. 828, 1881, a dp 
vizei m. md, F, Kh, H, Bd, Nagy-Enyed is. Virägät, ill: a termeset, a Gymnetron 
vıllosulus Schönn. bogär lärväja gubacscsä alakitja (Katren».469). Virägkocsänja meg- 
rövidült, le aslkosalbib, mint aV. Anagallıs-&,; — var. pseudoanagalloides GREN. 
Fl. de la chaine Jurassique 579, 1869, pro var. V. Anagallidis (V. fallax Gren. ibid.; 
var. glandulifera ÖrLar. 1. c. non Op. Natural. IX. 1825, 111, nec Freyn 1876 (- V. 
Freyni m.) Kh, H, Bd vize m. A var. dasypoda ÜEcHTR. Jahresb. 1874, 63, ismet mäs 
fü, mert szäränak alja is bolyhos-szörü (Ipoly-Litke). — 8%5. V. Anagallıs aqualica 
(sic!) L. 12, SzZHW, viz m. md, több h. Gymnetron beccabungae L. viräggubacscsal 
(SZEPL. in lit.); — var. angalhdiformis BorzAu, Fl. c. Fr. 1857, 489, Szgl, Tördemicez. 
közt viz m.; var. Nerlreichü CELAr. i. h. 325, 1871, a Bd partjän. — 8%6. V. ana- 
galloides Guss. Pl. rar. 1826, 5, Bd, Szgl, Tp, Kh vize m; — var. levistipes Bore. 
ined. pedunculis eglandulosis Bd. — 87. V. Velenovskyi "Ueenr. in EnsLer Jahrb. 
VIII. 1886—-87, 46° (Literat.; U. Bdcsensis Sımx. ÖBZ. 1888, 107, V. beccabunga ? 
SzHW, v. ö. 87. o.\, VB völgy., a Bd alatt, kivält.a Hableänynäl, Tp, H. Budän a 
nädorkert környeken, Bekäs-Megyer retjen; — var. V. Kovacsu Borb. Vasvärm. növ. 
1837, (1883) 227, Barnıız Herb. Europ. 7831, 1894/95, H csermelyeben 1893, jül. 
26, böven, a Bd säros partjän ritka. Növenyemet mär 1882-ben közöltem mint 
Ujat becsi Braun Henrik-kel, de ujsägaimat szet szörni nem akarvän, közlesevel 
värtam, a mig Vasv. növ. munkam negjelenhetik. Igy mint faj prioritasät vesztette. 
De azöta a V. Velenovskyi-nak szämtalan El& Es szäritott pceldäjäat vizsgälvän, ügy 
lätom, hogy a V. Kovaesu, mint fajta, a keletibb V. Velenovskyi-töl meg Eulen ez6. 
Folia Veronicae Kovacsıi magis ovata, argute serrata, petiolo latius alato insidentia, 
bracteae majores, pedicello duplo solum breviores, calycis laciniae apice serratae. 
Folia Veronicae Velenovskyi magis rotunda, obtusa, abrupte et distincte petiolata, 
bracteae minores, pedicello multo breviores. Flores utriusque speciai intensius 
coerulei. — var. subintegrifolia Borg. in F. ScHuLtz Herb. norm. nov. ser. XXXV. 
144, no 3439, 1898, foliis integerrimis, haud serratis. A Bd alatt a Hableäny körül 
s Tomaj fele a part saräban. V. Zenerrima Scum. Fl. Boöm. 14, 1793, foliis sessi- 
libus etc. ab his diversa. — 8%8. V. beccabunga L. 12, SaprL., SZHW, var. /imosa 
L£r. Rev. fl. Spa 2, 1824 (V. longibracteata Kırr.), VB Malomvölgye sedjeben, a 
part saräban az elöbbit pötolja; Kh. — 8%9. V. Chamaedrys L. 13, SZHW, Sınk. 
a bp bokros Es erdös h., H is. Gyenesen nagyon elszörösödve &s feheredve. Cum 
pilosismo atque albinismo foliorum, ideoque foliis variegatis; — var. V. plicata 
Pont, Tentam. Fl. Bohem. 1810, 15 (V. pılosa Schm., non L.), Gys erdeiben. — 
A TV. pilosa L. Sp. pl., app. 1663 (1763), az ausztriai termöhely es Crwusıs-nak 
idezett'kepe (Rariorum stirp. 615) szerint szelesebblevelü V. prostrata. — V. mon- 
Zana L. Cent. I. 1755, Amoen. IV. 263, Czuha-völgyben Veszprem (Pırırrz). — 880. 
V. offieinalis L. 11, SzZHW, Kh, Bd erd., Ks. — 881. V. pseudochamardrys Jaco. Fl. 
Austr. I. 1773, 38 (V. latifolia aut., Rel. Kır. 115, non L.; var. maior Schran. Fl. 
Germ. SD), a bp füves hegyein. — 882. V. Austriaca IL, 1762, 17, Ks völgyeiben, 
EH; — var. dentata Scum. Boem. I. 1793, 20, SzZHW, Beck Fl. N.-Ö. 1054, Bf, Kh, 
H hegyein; — var. kyssopifolia ScHur, En. 493 (var. praeterita G. Beck i. h.), Ks 
völgyeiben, Buda Sväbhegyen. — 883. V. prostrata L. 1762, 17, Sınk. SZHW (V. 
pilosa L. vide n. 879.) szäraz mezön md. — 884. V. foliosa W. et Kır. Ic. t. 102, 
1802 (TV. drevifolia eor. in M. Bırs. Fl. T.-C. I. 1808, 6; V. spuria var. Kitaibe- 
ltana Warır. Linnaea 1840, 532, Tp hegyein (Kır. Bar.). Kopasz celterese, a U! spuria 
