. ar 12 . n) PR n 0] 
Pirolafelek, Pirolaceae. Ernyösek, Umbelliferae. 381 
62. csaläd. Pirolafelek, Pirolaceae. 
939. Pirola rotundifolia \.. 396, SzZHW, a Bd (Sıcm. 46), innen toväbb a Kh 
közt levö hegyek erdeiben (Kır. Bar.), aBd n.v. — 940. P. minor L. 396, a Täti- 
kän (Piers!). — 941. ?. uniflora L. 397, Khv (SzHW). 
942. Monotropa hypopitys L. 387, Kh magasabb erdeiben (SzZHW). 
3. aloszt. Különszirmuak, Choripetalae. 
63. csaläd Zrnyösek, Umbelliferae. 
943. Sanıcula Enropaea L. 235, Kh (SzHW), Gys magasabb erdeiben 
44. Astrantia maior L. 235, Kl magasabb erd. (SzZHW), Sümeg (Szkr I. 20), 
945. Eryngium campestre |. 233, SZHW, Ha». 14, 16, mezön elszörva md. — 
946. E. planum L. 233, Vällus &es Zsid fel& vivö üt homokos h., Tüskes-majornäl 
alluviumon, Säska falu m. gyakoribb (WIERZB. mspt. 3.). 
947. Cicuta virosa L. 255, süppedös mocsaras reten. A Si6 menten, Kh, Kt 
körül (Kır. Bar. et Srav. SzZHW,). Egy tövet a kh-i fürdönel is! de ott alig marad 
fenn. Böven F, a Zalänäl meg a vasüt hidjänäl; — var. angustifolia Kır. in Schurr. 
Ö, PL 1BIA IL DD, Ada 152, & kevessugärü &s keskeny-levelsallangü ; F a 
Zaläanäl, a töalakkal vegyest, vele összefolyik, sugara egesz 12, nem ällandoan 8. 
A C. tenufolia Scurank. Denkschr. d. Ac. Münch. VII. 1821, 56, t. 4. fig. 1. kevesse 
füreszelt vagy eEpszelü levelevel, Oenanthe termetevel mäs elteres. A mienk levele 
szepen füreszelt. A Kıramer emlitette Homok-Sz.-György &s Patosfa sincs tävol. 
Apium graveolens L. 264, SzZHW, a part mocsaraiban (Rel. Kır. 115) csak elvadulva, Kh 
(Sımk.), Tp. Termesztik, zeller. — Petroselinum petroselinum L. 264, sub Apio SZHW /?. sativum 
Horrw.) termesztik, el is vadul, kivält Bf hegyein, H, Bd, 200. o. 
948. Trınıa glauca L. 264, sub Pimpinella, SZHW (P. dioica L. Syst. XI. 
1774, 241, Tr. vulgaris DC.), VB-töl Bf-ig füves lejtön! A (Kır. Bar.), Kh, itt Cser- 
szeg es Gys körül is. — 949. Tr. Kıtaibelii M. Biere. Fl. Taur.-Cauc. III. 1819, 
246, Bf hegyen meg a fürdö ligetjeben (Pimpinella glauca W. et Kır. Ic. t. 72, 
Addit. 154, Sımk.) Kövägö-Eörs körül (Kır. Bar.). 
950. Prionitis falcaria L. 252, sub Sio, Rel. Kır. 115, SZHW, mezön md. 
Helosciadium nodiflorum L. 251, sub Sio, Khv (SzZHW), alisha, n. v. 
al. Aegopodium podagrarium 1.265, SZHW, Kh, Gys, Väszoly, Koloska (A), 
SzK, VB erdeinek kiss&e nedves helyen. 
952. Carum carvi L. 263, SzZHW, reten, md. nehol alkalmatlan helyen, mint 
a kh-ı äallomäs udvarän. 
953. Pimpinella maior 1. 264 (P. magna L. Mant. II. 1771, 219, SZHW) Kh 
nagyobb erdeiben. — var. P. orientalis Gou., Ilustr. 1773, t. 15, u. i. (SzZHW). — 
954. P.sarıfraga L. 263, Sınk., Has. 11 (P. nigra SzHW), füves mezön md; — var. 
hircina 1. Sp. pl. ed. II. 1762, 378, Leers. Fl. Herb. 80! (var. dissectifolia W ALLR. 
Sched. 1822, 123; 7. dissecta Rerz. Obs. III. 1783, 30) Bd; — var. glabra Neıkr. 
FI. N.-O. 1859, 611, Sf mezejen; var. rubrıflora SIMK. Erdely 253, Sf, s Budän 
a Dunaparton Aquincum fele! A ?. sarifraga var. erythrantha G. Beck. Fl. v. 
Süd-Bosn. 1895, 2031 ügylätszik, mäs elteres. 
955. Szum latifolium L. 251, SzZHW, Bors. FK. 470, vizparton, nädas szelen md. 
956. Derula angustifolia Huvs. Fl. Angl. 1762, 103, sub Sio (L. Sp. pl. 1763, 
1672. SzZHW, Sımk.) a sed vizeben, nädas szelen md. 
95%. Bupleurum tenuissimum L. 238, SEHW, T deli reszen szäraz legelön £s 
bokros h.!, Veszprem (Pırr.) ritka. Minthogy ez a fü hazänkban szikes &s sös mezön a 
leggyakoribb, ez a termöhely elter6, de parlaghegyen Kis-Terennen is leltem, Nemes- 
