382 Ernyösek, Umbelliferae. 
Pohrägyröl pedig («in arvis exstirpaturarum») Horusy küldötte. — 958. 2. affıne 
Sapr. Fl. comit. Pest. 1825, I. 204, Sımk. (incl. var. sparso SImK. et longiradiato 
Wertst.) a bp füves lejtöin helyenkent böven, Sümegen, a Värosi-erdöben (Szep!); — 
var. breviradiatum Reue. Pl. crit. Il. 1824, 56, parlaglejtön Väszoly, Dörgicse, Bd- 
Tomaj. Viragzata a rövid sugarak miatt sürübb es csomösabb, mint a D. affine-e. 
Gallerkäja a termessel egyenlö hosszasagü vagy kisse hosszabb, söt kisse kurtäbb 
is. V. ö. Term.-r. Füz. 1896, 218. 959. BD. iunceum L. 1762, 343, Term.-r. Füz. 
1896, 222, keskenylevelü typusa Kh (SzHW), A (Rel. Kır. 115), Al; mäsutt helyette 
a var. badıum lLAng. in Reue. Fl. Germ. excurs. II. 1832, 479, Nym. Consp. 312, 
BorB. Term.-r. Füz. 1896, 221 (2. tumceum Sımk., B. Sadlerı Wersst. Fl. Alban. 
1892, 50, 53) gyakoribb, VB-töl Dörgicseig bokros h. — WO. D. falcatum L. 237, 
Rel. Kır. 7, 115, SzZHW, Has. 16, közepszelessegü levelekkel a bp füves lejtöin 
md; — var. Jatifolıum ScHuR, Sert. 1853, 29, A, Bf, T, Väszoly; — var. angusti- 
frons Bor. ined. foliis caulinis lineari lanceolatis Ks, Kh. — W%1. 2. rotundifohum 
L. 236, Sapr., SzZHW, Rel. Kır. 115, a bp munkält h md, hihetöleg a römaiak 
hurezoltäk ide. Bd n. v. Ernyösugara 3—0. 
Dupleurum Odontites SzHW, non L. 237 teves följegyzes. 
962. Oenanthe aquatica L. 255 sub Phellandrio SzZHW, Oe. Phellandrium Lanm., 
Bore. FK. 496, viz m. md. — 963. Oe. fistulosa L. 254, Kekküt s a Kornyitö m. 
(Kövägö-Eörs, Kır. Bar.), Kh mocsaras h. (SzZHW). — 964. Oe. media Gais. Spicil. 
Rumel. 1843, I. 352, Khv (Oe. peucedanoides et pimpinelloides SzZHW), n. v. 
965. Aethusa cynapüu 1. 256, Sımk., munkält h. elszörva md; — var. agrestis 
Warır. Sched. 1822, 119, Bf, Kh. — 966. Ae. cynapoides M. Bir. Fl. Taur.-Cauc. 
I. 1808, 227, AI, VB, Kh. 
967. Seseli hippomarathrum L. 1762, 374, Bf (Sımk.), T (Kır. Bar.), Kh (SzZHW), 
A, Gys hegyein leiocarpum,; — var. microtrichum BorB. ined., fructu brevissime 
hirtulo, Gys. — 968. 5. Zeucospermum W. et Kır. Ic. t. 89, 1801, Bors. TTK. 1896, 
336, dolomitszikla tördeleken: T deli reszen (Porr., Kır. Add. 158), Bf Tamäs- 
hegyen (Sur), A!, Gys!, Kh (SzHW), u. i. Cserszeg! A videk bennszülöttje, a 
flöranak mintegy koronäja. V. ö. 209. 0. — %9. 5. glaucum L. 260, Rel. Kır. 115; 
SIMK., a bp szikläs hegyein md A Bd elzöldülve ; 'T involucello nonnullo fronde- 
scenti-accreto. — 90. S. varıum Trev. Cat. sem h. Vratisl. 1818, 6, A hegyein. 
— 971. S. annuum L. 260, SZHW (S. coloratum Eurn., HAB. 12, 17), a bp szäraz, 
szikläs, bokros h. gyakori, Fd. 
972. Libanotis hbanotis L. 244, sub Athamanta, SzZHW (Z. montana ALL., 
Seseli pubicarpum Sımk. Aradv. 136, 1893), a Bd, Bf (Sımk.), A szikläs hegyein. 
973. Stlaus sılaus L. 246, sub Peucedano (S. Havescens BERNH. Syst. Verz. 
Pfl. Erfurt 1800, 174, S. pratensis Bess. 1820), a bd-i öböl retjen (Hap. 12); n. v.; 
de Vasväarmegye sik retjen nem ritka. 
Ostericum palustre Bess Enum. pl. Volh. 94, 1822, sive /mperatoria palustris Bess. Fl. 
Galic. I. 264, 1809, SzZHW, Khv; n. v. hacsak nem az Angelica silv. elteröbb formäja. 
974. Selinum carvifohlum 1. 1762, 350 (Angelica carvifolia SPRENG. Umbell. 
Prodr. 16,”SzHW), Kh, Gys völgyeiben, H, Bd. 
975. Angelıca .sülvestris L. 251, SzZHW, Hap. 12, sed, nädas, ärok körül md; 
— var. elatior WAHLENB. Fl. Carp. 1814, 84 (A. montana Schr. Cat. pl. Helv. 1815, 6), 
Kh (Smk.), Hl, Vd!, Tp, Väszoly, Al vize m. 
976. Peucedanum cervarium 1. 1194, sub Selino, Sımk. (Athamanta Cervarıa 
SzHW), a bp bokros lejtöin md. — 977. P. oreoselinum L. 244, sub Atham. (Alh. 
et Selinum oreos. SzHW), a bp szäraz lejtöin md. — 9%8. P. Alsaticum L. 354, 
SaaNW, IRell, Km, 1115, Sim, u I 
Peucedanum officinale L. 245, Khv (SzHW) aligha; n. v. 
979. Palimbia Chabraei Cr. Stirp. II. 1767, 22, sub Selino carvifolio (Zeue. 
Ch. RcuB., Selinum silvaticum? SzHW), Bf (Smk.), Kh hegyein. 
