Kötöröketelek. Parnasszusdiszfelek. Egresfelek. Boglärkafelek. 385 
soboliferum-b6l tämadt, az alacsonyabb videken sz6rösödven &s eleven zöld szine- 
böl veszitven. A var. rarzpilum a kettö közt ingadozik, de megis a S. kirtum-hoz 
valö, kopaszlevelü mint a 5. sodoliferum, de särgäbb-zöld, deresebb, halavänyabb, 
kisebbvirägü, szelesebb-levelü, söt geografiailag in elkülönül a S. soboliferum-töl. 
68. csaläd. Kötörökefelek, Saxifragaceae. 
1016. Sarifraga tridactylites 1. 404, Bf, T, Bd (Sımk.), Kh (SZHW), Gys szikläs 
helyen. — 1017. S. dulbrfera L. 403, Kh (SzZHW), Gys völgyeiben. 
69. csalad. Parnasszusdissfelek, Parnassiaceae. 
1018. Parnassia palustris L. 273, H. läpjan. 
70. csaläd. Zgresfelek, Ribesiaceae. 
1019. Rzbes grossularıum L. 201, a Bd!, Kh magasabb hegyein (SzHW), a 
Tatikan (Sz£p I. 25); termesztik is. BD. subrum L. 200, SzHW, termesztik. 
71. csaläad. Doglarkafelek, Ranunculaceae. 
1020. Clematis integrifolia L. 544, Khv (SzZHW) nedv. retjen, Sümegen (Szkr. 
I. 21). — 1021. Cl. vitalba L. 544, SzHW, keritesen &s szöllögäton, erdöben a bp 
md. — 1022. Cl. recta L. 544, a bp retjen, bokros helyen. 
1023. Thalietrum agwlegifolum L. 547, var. atropurpureum JacQ. Hort. Vind. 
III. 1776, t. 61, ritka, csak Kh (Arv.) a Gyötrös! füves, bokros h., Gys völgyeiben. — 
1024. Tr. maius Crantz Stirp. Austr. II. 1763, 80, SZHW (TR. minus b. elatum 
NEIER. non JacQ ; Th. minus Kern. Fl. exsicc. Austro-Hungarica 2559!) SzK, A, 
Bf, Kh, Gys szikläs, bokros h. Fokszabadi (Kır. Bar.) inkäbb a 7%. datum. Az egesz 
nagyon deresszinü. Levelkeje 2—3 cm. hosszü, de a nagysäga vältozö. A leg- 
nagyobblevelkes pelda bokorban nö, a napsütött h. levelkeje majd közepnagysägu, 
10 -15 mm hosszu; majd ennel is jöval kisebb, ez a var, Aseudominus BorB. ined. 
(var. mzcrophyllum 2 Boıss. Fl. orient. I. 1867, 8, non Royrk Illustr. 1839, 51, nec 
REGEL, Übers. Thal. 1861, 25); ugyanazokon a helyeken. Egesz kistermetü (7%. minus 
SzHW et aut. Hung.). A 7%. montanum var. roridum War. Sched. 1822, 255, 
Th. porphyritae F. Scuurız, Flora 1873, 232 (Th. minus Koch ex Scuurtz) level- 
nyele Elesen szögletes, tehät mäs alakkörbe tartozik. A 7%. minus L. 546, mai 
determinatio szerint gyakran több alak egyesitese a 7%. collinum vokonsägäböl, 
szoros Ertelemben &szaki, tengerparti fü, a mi var. Psexdominus-unkhoz hasonlö, de 
a levelkejenek a nyele Elesen szögletes (a mienk& lapitott), levelkejenek a visszäja 
mirigyporos, kevesbbe deresszinü. A 7%. madus egyike a Balatonmellek legneve- 
zetesenb Es legösibb füveinek; a legregibb idöben juthatott ide, azutän ätalakult. 
A Th. maius szöglettelen levelnyeleröl a 7%. s/rietum-mal! Koch Synops. 1837, 4, pro var. 
(Th. silvaticum Koch, Flora 1841, p. 426.), valamint a 7%. orthantherum-mal (Bors. ined.; 7%. 
saxatile Sur. in DC., Fl. Fr. V. 1815, 633, Rcu. Icon. f. 4632, non Vırı, Hist. Dauph. IV. 1789, 
714) rokon, de egymästöl meröben különböznek: 1. A himszäl feläll6, a növeny zöldellö, tövetöl 
kezdve leveles, levelk&je kerekded, apröbbfajta, a visszäja deresszinü — 7%. or/hantherum (Tirol). 
A 2. €s 3. himje lecsüngö... 2. A szär alja csak pikkelyes, különben nagyon deresszinü, vastagos- 
levelü — 7%. maius Cr. — 3. Zöldellö, tövetöl kezdve leveles = 7%. s/rietum (Koch). 
\ Zn. strictum Lev. Fl. Ross. I. 1842, 10 (non Koch 1837) nunc 7h. perrobustum ent. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. resz. 2. szakasz. 25 
