390 Keresztesviräguak, Cruciferae. 
1087. Cardamine impatiens L. 655, apetala, Kh (SzZHW), Gys, Bd! H erd. — 
1088. C. khırsuta L. 655, Kh (SzZHW), a Ba!, Bf hegyein (Sımk.). — 1089. C. pra- 
tensis L. 656, Kh (SzZHW); — var. dentata SchuLt. Obs. 1809, 126, a feneki hid m. 
böven,;, — var. aspera BorB. Temesmegye vegetatiöja 1884, 62 (var. Zrichophylla 
Bors. TTK. 1897, 433) caule inferne, foliis inferioribus plus minus hirsutis, u. i. — 
1090. C. Nasturtium aguaticum (sie!) L. 657 sub Sisymbrio (C. fontana Lam., 
Nast. officinale R. Br.), Tp forräsaiban seregesen (v. ö. 33. o.), Khv (SzZHW). 
1091. Dentaria trifoha W. et Kır. Ic. t. 139, 1803, a Puposhegy es Rezivär 
ärnyekos erdeiben (WIErzB. mspt. 28, Bore. TTK. 1897, 208). — 1092. D. enne- 
aphyllos L. 653, Khv magasabb hegyein (SzHW), a Tatikan (Szer II. 10). Käpolna- 
domb (Pırırrz). — 1093. D. dulbifera L. 653, Kh (SzZHW), Gys erd., a Bd! 
Hesperis matronalis L. 663, kertbe ültetik, nehol elvadul. 
1094. Hesperis tristis L. 663, Kh füves helyein (Sıcm. 48, SzZHW), T (Kır. Bar.). 
1095. Sisymbrium sophiae L. 659, SzZHW, Sımk. es 1096. S. officinale 660, 
elhagyott h., häz körül md. — 1097. S. ZLoeselii L. Cent. 1. n. 49, 1755, Kh (SzHW), 
a Bd. — 1098. S. orientale L. Cent. I. n. 173, 1756 (S. Columnae JacQ., SzZHW, 
var. /eiocarpum: DC. Syst. Il. 1821, 469), mezön md; — var. hebecarpum Koch in 
Rörr. D. Fl. IV. 1833, 656, Bf, Gys, Kh; az 1095 es 1098 viragäat Phyloptus atka 
rongälja. — 1099. 5. altıssimum L. 659 (S. sinapistrum Cr. 1769, S. Pannonicum 
Jaco. 1786, SzZHW), Kekküt (Kır. Bar.), Kh mezein ritka. — 1100. S. szrictissimum 
L. 660, Bf völgyeiben (Sapr.), T €es Aszöfö közt! — 1101. 5. zunceum W. et Kır. 
in Wirı. Sp. pl. II. 1800, 513, sub Cheirantho (S. arenarium Kır. herb.!, Kis- 
Ujszälläsröl; Drassica polymorpha W. et Kır. Ic. t. 90, 1801), füves mezön a Balaton 
meredekjen, Kajar es Siöfok közt (W. et Kır. Ic. I. 93). 
1102. Altaria alliarıa L. 660 sub Erysimo, SzZHW (Al. officinalis ANDkz., 
SIMK.), a bp sövenye mellett. 
1103. Erysimum cheiranthoides L. 661, Gys völgyeiben. — 1104. £. Panno- 
nicum Cr. Stirp. fasc. I, 1762, 30, (E. odoratum EurH. 1792, SZHW, £. virgatum 
SzHW, non Rorn) a bp lejtöin &s köfalain. — 1105. £. repandum L.: Amoen. 
III. 1756, 415, SzZHW, Sımk. Cheirinia repanda Linx, SzZHW) mezön md. — 1106. 
E. diffusum Eurn. Beitr. VI. 1792, 157 (E. canescens Rorn: Catal. I. 1797, 76, E. 
angustifolum SzHW, non EHRH.), füves mezön md. gyakori, helyenkent, pl. a Bd 
szöllei közt, jellemzetes sereg nö, Hegymagasi is; — var. /atifolium Boıss. Fl. 
Orient. I. 1867, 193 (var. Zancifoium G. Beck, Fl. N.-Ö. 1892, 482), SzK, VB 
hegyein, a Bd szöllei közt (Bors. TTK, 1897, 433) Fd, a budai Sashegyen. Magis 
virescens, latifolium, foliis 8—16 mmtra latis, integris repandisque, keterotrichis, pilis 
quam in typo sparsioribus, bi-, trifidisque, posterioribus tamen rarioribus; pedun- 
culus calyci fere aequilongus, satis elongatus, A typo foliis latioribus heterotrichis, 
pedunculis magis elongatis, — ab E£. Pannonico autem pilis haud conformibus, 
trifidis, floribus pallidioribus, pedunculis longioribus, foliis minus dentatis etc. dif- 
fert. Lehet, növenyünk a seterotrichia-)ja miatt mind a Boıssier, mint a BEck fajtaä- 
jatöl elterö var. diplotrichum, mert az E. diffusum-ot BEcK is, BoIssıEr is egyenlö- 
szörünek irja, a mienk pedig ketsegtelenül ketfeleszörü. Koch ellenben azt mondja 
«pilis fere omnibus simplicibus» re ipsa bipartitis. 
Cheiranthus erysimoides L. 671, SZHW. = Zrys. silvestre Cr. havasi növ.n. v. 
110%. Barbaraea barbaraea L. 660, sub Erysimo, SZHW (2. vulgaris R. Br. 
SzHW) nedv. mezön elszörva md; — var. B. arcuata OP. in Presr. Fl. O£cn. 1819, 
138, sub Erys. Gys völgyeiben, a Bd. 
1108. Conringia orientalis L. 666 sub Brassica, mezön ritka, mint behurczolt 
vändorfü: Ks, Bf. — 1109. C. Austriaca Jaco. Fl. Austr. II. 1775, 283, sub Brassica, 
Fönyed körül (Kır. Slav., NEı.r. Aufz. 257), Kh (SzHW) n. v. 
Brassica oleracea E. 667, Br. rapa L. 666, termesztik (282. o.). Emennek elvadult, egynyär- 
eltü alakja a Dr. campestris L. 666, Kh (SZHW), — Dr. napus L. inkäbb a szällitäsböl vadul el, 
kivält a vasüt menten: Bg (Sımk.), Sf, Gys, Vd; — var. e/aeosperma Bor. (var. oleifera DC. Syst. 
II. 1821, 592, non var. altera prius sic dicta, p. 590) ritkän termesztik. — Dr. nigra L. 668, sub 
Sinapide, Kh elvadulva ritka. 
